BIRGER, DE NYBILDADE HJÄLMARÖARNAS VEGETATION. 37 



tionen ostördt utveckla sig. Att döma af vid a kvarstående 

 gamla fruktställningar, har första exemplaret där landat. 

 Därifrån har arten antagligen mest på vegetativ väg, men 

 kanske äfven genom frön spridt sig inåt holmen. Att hela 

 detta öfver 9 kvm. sig uträckande bestånd härstammar från 

 ett individ är otvifvelaktigt. Kartan möjliggör att följa dess 

 vidare utbredning. 



Frönas flytförmåga är enligt Kolpin Ravn långvarig. 



Acer platanoides. Har ännu endast antecknats från de 

 nära fastlandet eller Hvalön belägna två skären vid Heen 

 samt T j uran och Ersön. 



Ranunculus acris. Af 100 färska karpeller sjunka 71 ge- 

 nast, om de i sin helhet vätas. 93 ha sammanlagdt sjunkit 

 efter 1 dygn och alla efter 3. 



R. repens. Karpellerna äga i allmänhet långvarig flyt- 

 förmåga. 



Batrachium sceleratum. Guppy uppger karpellernas flyt- 

 förmåga vara långvarig. 



Caltha palustris. Kolpin Ravn upptager Caltha bland 

 arterj med långvarig flytförmåga. Eget försök med 100 väl 

 mogna färska frön visar, att alla flyta efter 1 dygn, 74 efter 2, 

 31 efter 8 och efter 14 endast 13. 



Erysimum hieracifolium, Turritis glabra, Thlaspi arvense. 

 Fröna äro tyngre än vatten. 



T ilia europaza. Förekomsten af ett enstaka lindindivid 

 på hvart och ett af de nära land belägna skären 1 och 2 vid 

 Heen på lokaler, dit högvattnet ej når, tyder på en spridning 

 med vinden. I en högvattensstrandvall gående tvärt öfver 

 skär 5 vid Tjuran anträffades d. 17 /o 03 flera groddplantor. 



Melandrium pratense och Lychnis flos cuculi. Fröna äro 

 tyngre än vatten. 



Stellaria media. Då fröna ej flyta, måste man antaga en 

 flottör eller spridning af reproduktionsdugliga vegetativa delar 1 . 

 Människan har dock sannolikt spelat en viss roll vid dess 

 spridning. 



Arenaria serpyllifolia, Sagina nodosa och Svergula arvensis. 

 Fröna äro tyngre än vatten. 



Spergularia campestris. Callmé antar, att denna art 

 spridts till det skär vid Tjuran, där den 1886 iakttogs, från 



1 Jfr Sernander 1. c. s. 215. 



