BIRGER, DE NYBILDADE HJÄLMARÖARNAS VEGETATION. 39 



dels på stränderna, dela i det inre af skogen, men saknas 

 alldeles på mellanliggande område. Möjligen ha fåglar, som 

 h vilat i de höga träden, utsått arten på den inre delen, då 

 den däremot med vattnet hamnat pä holmens stränder. 



Comarum palustre. Af 100 smånötter flöto 95 ännu efter 

 30 dygn. 



Potentilla norvegica. Af 100 smånötter flöto 83 efter 2 

 dygn och 76 efter 30. 



Spircea ulmaria. Kolpin Ravn räknar arten till arter 

 med frukter med långvarig flytförmåga. 



Prunus padus. Endozoisk spridning antages i allmänhet 

 för häggen, men till flera af holmarna torde den ha kommit 

 med vattnet. Den antecknas först 10 år efter första sänk- 

 ningen, men ett individ på skär 1 vid Tjuran, som är mer 

 än manshögt och rikligt fruktificerande, torde vara äldre. 

 Med vattnet har häggen tydligen inkommit till skär 5 vid 

 Tjuran, där (d. 17 /t; 03) 4 stycken tvååriga plantor träffades 

 i den tvärt öfver skäret gående högvattensstrandvallen. På 

 en liknande lokal på skär 12 Balgbergen antecknades 1903 

 4 stycken tvååriga plantor. 



4 år efter första sänkningen finnes häggen endast på N. 

 gamla delen af Grundholmen. 6 år senare antecknas den 

 äfven frän mellersta gamla delen. Efter ytterligare 12 år 

 förekommer den såväl på N., mellersta och S. gamla delen, 

 som äfven på N. och mellersta nya delen. Till Grundholmens 

 gamla delar, liksom till Ersöns gamla del, där den först ob- 

 serveras 1903, torde den ha spridts på endozoisk väg. 



Sernander har träffat fruktstenar i drift. Försök med 

 väl mogna bär visa, att dessa, såväl som fruktstenarna ge- 

 nast sjunka. 



Lathyrus silvestris spridning på Grundholmen 1886 — 1904 

 lämnar ett intressant exempel på mera lokal spridning. 

 Lathyrus silvestris kan, som bekant, i likhet med en del andra 

 Papilionacéer, själf utkasta sina frön. Af betydelse är emel- 

 lertid äfven artens växtsätt. Där vinden ej är för stark, blir 

 Lathyrusruggen vanligen cirkelrund med stjälkarna nående 

 ända till 2 m. från den plats, där plantan grott. På Grund- 

 holmen, där vinden är stark, bli ruggarna vanligen oriente- 

 rade med stjälkspetsarne i ö. eller Nö. Då frukterna van- 

 ligen sitta nära stjälkspetsarna, kan växten, äfven om det 

 mest ogynnsamma inträffar, eller att fröna endast falla rakt 



