BIRGER, DK NYHII.DADK II. I AMI ARÖARNAS VEGETATION. S/ 



B. Holmar med en gammal och en 1882 — 1886 

 nybildad del. 



Tjuran. 



Besökl d. " ; /a <>.*{ och 18 /e <I4. Denna holme bestar af en mellersta 

 lildrr del (III å vidstående kartskiss), bildad af väldiga öfver hvarandra 

 vräkta Hyttblock, och en västia (!) och en östra (II) ny del. Den förra 

 består af en af talrika sprickor genomsatt klipphäll, där särskildt en större 

 sänka (I b) är att märka. Östra nya delen utgöres i midten af en väldig 

 klipphäll (11 b) med sprickor och fördjupningar, omgifven mot N. och S. 

 af skogklädda partier af lösa stenar och grus. Bilderna tafl. .*> tjäna att 

 belvsa holmens utseende. 



Fig. 9. Kartskiss af Tjuran. Holmens längd ungefär tit) — 80 m. 

 100 m.. 11T gamla delen, det öfriga nybildadt 1882—1886. 



bredden 



Under de senaste 12 aren ha ett par nya arter enbart invandrat till 

 holmens gamla del. nämligen Cerastium, semidecandrtim, som förekommer 

 rikligt a S. gamla delen, samt trenne individ af Convallaria polygonatum. 

 Under samma tidrymd har äfven en del andra arter invandrat till gamla 

 delen, men växa dessa äfven å nya. Dessa äro Tanacetum vulgare. Taraxa- 

 cum officinale, Epilobium montanum, Poa pratensis, Pinus silvestris och 

 ■Juni perns communis (ett 15 cm. högt individ i mossan på de öfversta 

 bioeken). 



Sorbus aucuparia och Festuca ovina, som för 12 år sedan endast funnos 

 på gamla området, finnas nu äfven på nya. Endast vid SÖ. udden träffas 

 ett glest samhälle af vattenöfverståndare. 



I tabellen 23 öfver Tjurans flora 1886 — 1904 har för hvarje art an- 

 gifvits förekomsten pa holmens ol ika delar med hänvisning till kartskissen 

 fig. 9. 



