2 ARKIV FÖR BOTANISK. BAND 5. NIO 2. 



desmerna och deras kanaler, exempelvis som angreppspunkter 

 för membranlösande fermenter uttalar för öfrigt redan Gar- 

 diner 1 , och i samband med sin mycoplasmateori, framkastar 

 äfven Eriksson 2 en likartad förmodan beträffande mycoplas- 

 mans utvandring från cellumen till intercellulärerna. 



Vid granskning af den numera tämligen vidlyftiga litte- 

 raturen om plasmaförbindelser mellan vegetabiliska celler vi- 

 sade sig snart nog, att, ehuru plasmodesmer anträffats hos ett 

 flertal växter af de mast skilda grupper, dock inga som hälst 

 uppgifter föreligga angående förekomsten af dylika plasma- 

 tiska förbindelsetrådar hos gräsen, om man undantager Tangl's 

 ofvan citerade undersökningar öfver plasmatrådarna mellan 

 endospermcellerna hos korn. hafre, råg, hvete och majs. En 

 dylik undersökning har undertecknad därför ansett icke vara 

 utan sitt intresse, dels emedan därigenom en väsentlig lucka 

 i vår kännedom om plasmodesmerna hos växterna blefve fylld, 

 dels emedan möjligheten icke på förhand kunde anses utesluten, 

 att icke något samband kunde finnas mellan eventuella plas- 

 modesmer och utbredningen af speciellt våra sädesslags para- 

 sitsvampar. 



För den älskvärda liberalitet, med hvilken Herr Professor 

 J. Eriksson i och för denna min undersökning ställde sitt 

 laboratorium och bibliotek till min disposition, ber jag att få 

 framföra mitt vördsamma tack. 



I sitt utförliga plasmodesmaarbete lämnar Kienitz-Ger- 

 loff 3 en längre lista öfver växtarter, hos hvilka han påträffat 

 dessa förbindelsetrådar. I ögonen fallande är i denna lista 

 disproportionen mellan dicotyledoner och monocotyledoner. i 

 det plasmodesmerna hos de senare i regeln visat sig högst betyd- 

 ligt svårare att påvisa, än hvad fallet är med dicotylernas. Detta 

 beror enl. K.-G. 4 på, att de monocotyla membranerna i allmän- 

 het äro mindre svällbara vid svafvelsyrebehandling än dicotyler- 

 nas, en omständighet, som är af stor betydelse för den teknik, 

 genom hvilken plasmodesmerna vanligen göras synliga. Häri 

 ligger sålunda orsaken till, att K. -G. i sin nämnda lista sp. 



1 1. c. p. 112. 



2 Eriksson (I) On the vegetative life of some Uredineae. — An- 

 nals of Botany XIX. 1905. (II) Über das vegetative Leben der Getrei- 

 derostpilze II— III. - Kgl. Sv. Vet. Akad. Handl. Bd 38. N:o 3 1904. 

 p. 11 12. 



8 Kienitz-gerloff, Die Protoplasmaverbindnngen zwischen benach- 

 barten Gewebselementen in der Pflanze. Botan. Zeitg. 1891. 

 1 Kienitz-Gerloff l. c. sp. 24. 



