10 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 5. N:0 9. 



lata. dentibus et lobulis saepe angustis, v. crebrius et inaequa- 

 liter lobato-dentata, lobis latioribus, in margine superiore + 

 dentatis, intima ± obovato-oblonga, sub anthesi pauca v. plu- 

 rima, crebre laciniata, laciniis + irregulariter dispositis, 

 angustis — sat latis, recurvatis, patentibus v. superne ± 

 porrectis. in margine superiore ± crebre et acute dentatis, 

 lobo terminali in exterioribus parvo in interioribus majore, 

 ± obovato — triangulari, petiolis ± roseo-purpureis, nervo 

 mediane stramineo v. inferne ± roseo-purpureo, glabra. 



Pedunculi 1 — 3, folia usque duplo superantes, basi ± 

 lucide roseo-purpurei, apice ± cupreo-colorati. 



Involucrum ± pallidum, fusco-virescens, 15 — 17 mm. Ion- 

 gum, sat latum. 



Squamce exteriores erectae, ± adpressae, infimae sat longe 

 cornutae, ± ovatae, superiores longe cornutae, ± ovato-lanceo- 

 lataa, omnes ± late scarioso-marginata?, margine inferne al- 

 bido, superne saepe ± roseo-violaceo, cornubus ± fusco-v. 

 roseo-violaceis, ± porrectis et ± acutis; interiores obscurio- 

 res, sub apice leviter colorato cornubus medioeribus — sat 

 longis obturiusculis v. acutis, fusco-violaceis instruct*. 



Calaihium 45—55 ( — 60) mm. diametro, üt videtur laete 

 luteum, radians. 



Ligulce marginales c. 2,5 mm. lata?, extus rarius conco- 

 lores, vulgo stria obsoleta -- conspicua, inferne ± olivaceo- 

 violacea, superne magis violacea, interdum solum ad nervös 

 limitata, notatae. 



Stylus luteo-ferrugineus ; fusco-hispidulus. 



Antherce sat obscure luteae, polline praeditae. 



Achenium submaturum fusco-stramineum, apice spinuloso- 

 muricatum, caeterum breviter verruculosum. 



Utbredning: 



Sibirien: Lena inf., inter Jakutsk et ostia fr. Aldan, Ytyh-Chaja »Step- 

 penwiese» (A. K. Cajandee, 19 l6 /i 01, H Hels.), Bulun (N. Herm. Nils- 

 son, 18 5 A 98, H. St.); ad fluvios Olenek et Lenam inf. et inter Olenek et 

 Lenam (Czekanowski, 1875, H. Ups.). 



Denna art är ytterst nära besläktad med föregående, 

 från hvilken den hufvudsakligen skiljes genom utbildadt 

 pollen och genomsnittligt längre och spetsigare hornutskott 

 pä ytterfjällen, där de på de nedre äro 3 — 4 mm. och på de 



