12 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 5. N:0 9. 



Calathium 30—45 mm. diametro, sat radians, sat obscure 

 luteum. 



LigulcB marginales extus stria inferne olivacea, superne 

 olivaceo-purpurea, sat lata v. solum ad nervös limitata notatae, 

 dentibus intensius coloratis. 



Antherce lutea?, polline praeditse. 



Stylus ± fuscovirescens. 



Achenium ± stramineum apice ± muricatum, inferne 

 leviter verruculosum v. fere laeve. 



Utbredning: 



Nowaja Semlja: utan angifven lokal (Expedition suédoise de 1875 et 

 de 1876 au Yénisséi 18 /r 75, H. St.), Karmakulski (O. Ekstam, 19 la /s01, 

 H. St.). 



Waigatsch: Cap Grebenij (F. R. Kjellman & A. N. Lundström, 

 18 30 A— 31 A 75, H. Ups.). 



Sibirien: Jenisei, Dudino (M. Brenner 1876, H. Hafn.), Tolstoinos 

 (M. Brenner, 18 - a /s & i /sl6, H. St., H. Ups.); Jakutsk, »Kieferwaldung» 

 (A. K. Cajander, 19 24 /fi01, H. Hels.), Nikandro£fski-ön (M. Brenner, 

 18 IC /8 76, H. Berol.); Karakol vid Sergeipol (Graf Waldburg-Zeil, Westsibi- 

 rische Reise, 18 /t 76, H. Berol.). 



Äfven denna form är mycket nära besläktad med T. 

 Hjeltii liksom med föregående. Från båda är den bland 

 annat skild genom de korta och mera utåtriktade hornut- 

 skotten och från den förra genom förekomst af pollen. 



Bladen äro i allmänhet betydligt svagare tandade eller 

 flikade än hos båda de föregående. Stundom äro de vid 

 blomningen befintliga bladen till stor del nästan helbräddade 

 med få och otydliga tänder (hos små exemplar från torr, fast 

 mark) eller tandade af breda utstående tänder, eller äro de 

 försedda med korta, breda, triangulära, än utstående än ned- 

 åtriktade, på öfre kanten icke eller svagt tandade flikar. De 

 innersta bladen, som dock vid blomningen ofta ej hunnit 

 utvecklas, äro djupare flikade. De yttre bladen hafva ofta 

 kort triangulär spets och påminna härigenom om samma blad 

 hos T. Hjeltii (Tafl. 4, fig. 1); de mellersta bladen äro 

 oftast m. e. m. trubbiga med äggrund ändflik, men stundom 

 uppträda äfven på dessa närmare spetsen ett par korta ut- 

 stående tänder, hvarigenom spetsen får ett utseende, liknande 

 ytterbladens. De innersta få återigen skarpare spetsar. 



Hos en frodig skogsform från Jakutsk bli alla bladen 

 längre flikade med än utstående än uppåtriktade flikar och 



