G. SAMUELSSON, V RCHIERACIUMFLORAH I SÄTERSTRAKTEN. 13 



nedlöpande lansettlika tänder. Mot basen äro tänderna nästan 

 rakt utstående, stundom svagt framatriktade, mot den hel- 

 bräddade, ganska spetsiga spetsen mera glesa mer eller mindre 

 vårtlika. 



Vippan är vanligen tämligen rikblomstrig, omkring 1<>- 

 hufvad, ganska utbredd, med akladieholken föga öfverskj li- 

 tande, bågböjda grenar. Holkarna äro stora och långa, men 

 smala, svartgröna af mörka fjäll ocli glandier. Stjärnhåren 

 äro ytterst glesa och finnas endast i kanterna af de yttre 

 fjällen. På akladieholken finnas stundom enstaka hår inströdda 

 i den rika glandelbeklädnaden. Långfjällen äro breda, för- 

 sedda med ljusare kanter, en del af de innersta äro hvassl 

 sylspetsade. Stiften äro smutsgula eller något mörkare, men 

 aldrig af mycket mörk färg. 



Säter: Nordalen, Mårtensgård, Tingsvallen och Ängarne: 

 Gustafs: Ljusterbro. Måttl. — talr. 



H. ciliatum Almqu. 



Almqu. in Thed. Fl. p. 360. — Dahlst. Bidr. II p. 109. 

 H. silvaticum L. subsj). 7 ciliatum Almqu. Stud. p. XV. 



St. Skedvi: Stocksbro, Hysta, Löfåsen och Nyberget. 

 Spars. — måttl. 



H. cuprimontanum Dahlst. & K. Joh. 

 K. Joh. Archier. i Siljanstr. p. 55. 



St. Skedvi: Nyberget på ett par ställen. Måttl. 



H. perlaxum K. Joh; 

 K. Joh. Archier. i Siljanstr. p. 31. 



Gustafs: Solfvarbo. Spars. 



H. Hjeltii Norrl. 



Norrl. in Herb. Mus. fenn. p. 151 et Hier. exs. fasc. VI 

 n:o 5 — 7. 



