K. K. K.l KU. MAN. ALGER ILANDDRIFN A VID SVBRIGE8 \ 1STKUST. 7 



de kommit. För en hel deJ arter är detta icke antagligt. 

 Jag har vid ett annat tillfälle framhållit, hvilken betydlig 

 skillnad, som finnes mellan algvegetationen vid Norges och 

 den tillgränsande Sverges kust. Arterna äro andra, vege- 

 tationens fördelning är i hög grad olika och de för gemen- 

 samma antagna arterna till sitt lefnadssätt afvikande från 

 Ii varandra (Kjellman, C ber Algenregionen und Algen- 

 toi mationen etc. Bih. till K. V. -A. H. Bd o. N:o 6.) En så all- 

 män norsk alg som Polysiphonia fastigiata, hvilken utan tvifvel 

 ofta föres till den svenska västkusten, kommer dit, såsom mitt 

 material visar, i fertilt tillstånd, öfverallt finner sin värd- 

 planta, Ascophyllum nodosum, har icke lyckats slå upp sina 

 bopålar, så vidt man vet, någonstädes vid den svenska 

 kusten. Det samma kan sägas om Alaria esculenta. Choreo- 

 colax polysiphonia? är så bunden vid Polysiphonia fastigiata, 

 att där denna alg saknas, där kan den icke förekomma. 

 Rhodymenia palmata är vid Norges kust knuten vid 

 litoralzonen, vid Bohuslän åter vid sublitoralzonen. Det 

 är sålunda föga sannolikt, att arten, kommande från 

 Norge, skulle kunna trifvas vid Sveriges kust. Också är 

 den form, i hvilken den uppträder vid Sveriges kust, 

 olik den norska. Jag tänker naturligtvis, att den kommit 

 till oss mera utvecklad än jag träffat den och försedd med 

 fortplantningsorgan. Jag kommer sålunda till den slutsatsen, 

 att de biologiska förhållandena vid Bohusläns kust äro af 

 den art, att de icke möjliggöra dessa arters fortkomst vid 

 den svenska kusten. Laminaria saccharina, som i groddplant- 

 Btadium förekom i så riklig mängd, kan jag knappast antaga 

 kunna komma till normal utveckling vid den kust, dit de 

 förts. Jag har svårt att tänka mig, att den skulle komma 

 lös från sitt fäste och i stället vidfästa sig på sådana ställen, 

 där den skulle kunna trifvas. Rörande de öfriga. epifytiska 

 arterna, så kanske man skulle kunna antaga, att de alstrade 

 individ, som kunde sia sig ned hos oss. Säkert anser jag 

 det emellertid icke. Ty äfven om de tillhöra samma arter, 

 som förekomma hos oss, kunna de utgöra sådana biologiska 

 former, för hvilka de vid Bohusläns kust rådande hydrogra- 

 fiska förhållandena icke äro passande. Jag är därför mest 

 böjd att antaga, att denna tillförsel af främmande alger icke 

 har någon betydelse för vår algvegetation, om också en del 

 af de hitförda arterna sa nära morfologiskt öf verenssl amma 



