349 



straks en mere afrundet Form. Man maa da antage, at der er en 

 ret betydelig Bevægelighed mellem Skællene i Hylsteret. 



Angaaende dettes kemiske Natur kan jeg meddele, at det i al 

 Fald ikke bestaar af ren Cellulose, idet Chlorzinkjod slet ikke 

 farver det. Af samme Grund er det ogsaa udelukket, at det kan 

 være af Æggehvidestof. Derimod antager det med Rutheniumrødt 

 en intensiv rød Farve. Varm, stærk Svovlsyre opløser det helt, 

 medens Jod og Svovlsyre farver det brunt. 



II. Svingtraadene hos Sy nur a U vel la. 



I den foreliggende Litteratur finder man meget lidt om Ci- 

 lierne hos Sgnura. I Almindelighed meddeler Forfatterne blot, at 

 den har to omtrent lige lange Cilier, og i Almindelighed afbildes 

 de strakt lige fremad som Cilierne hos en Chlamydomonas 1 ). 

 Ser man imidlertid med et godt Mikroskop paa en levende Synura- 

 koloni, vil det være paafaldende, at man paa hver Celle i Almin- 

 delighed kun ser een Cilie strakt ud i radial Retning fra Kolonien. 

 Kun en Gang imellem opdager man den anden Cilie, der normalt 

 svinger parallelt med Koloniens Overflade eller slynger sig ind om- 

 kring den Celle, den hører til. 



Scherffel omtaler (1904, Pag. 441) en ny „Mallomonas"form, 

 der ingen Børster har paa Hylsteret, men to Cilier, og han be- 

 skriver, hvorledes de to Cilier bruges paa forskellig Maade. Den 

 ene strækkes lige fremad, medens den anden føres ned langs Cel- 

 len og bagud under Bevægelsen. De to Cilier er heller ikke lige 

 lange, idet den fremadrettede er den længste. Jeg er ganske over- 

 bevist om, at Scherffel's „MaUomonas" ikke er andet end 

 enkelte, fritsvømmende Celler af Synura, som den, vel at mærke, 

 levede sammen med. Jeg har nemlig set saadanne isolerede Synura- 

 celler (se ovenfor Pag. 348) svømme rundt netop paa samme Maade 

 som af S. beskrevet. 



Vi kan da nu allerede slaa fast, at de to Cilier hos Synura er 

 af forskellig Natur og Virkemaade. 



I de Præparater af Synura, som jeg fremstillede ved Hjælp af 



Se f. Eks. Pascher 1912, Tavle 9, Fig. 28. 



I samme Arbejde omtaler Pascher, at han har iagttaget, hvorledes 

 Cilierne trækkes ind hos Sværmerne. Ved denne Lejlighed mente han 

 ogsaa at kunne se en solidere Midtstreng i Svingtraaden. 



