353 



sig ind i det kornede Plasma mod Kærnen, uden at jeg dog kunde 

 se den nøjere Forbindelse mellem dem. Den anden Ende af Fi- 

 brillen strækker sig uden for Cellen og gaar over i en Cilie, 

 hvilket tydeligt var at se paa flere Eksemplarer. Derimod kunde 

 jeg ikke paa nogen Celle skelne begge Cilierne; men jeg antager, 

 at de begge udspringer fra den samme Fibril, der vel maa betegnes 

 som en Rhizoplast. 



Paa enkelte Celler saas ved Grunden af Cilien et lille mørkt 

 Legeme, muligvis et Basalkorn ; men det kunde ikke ses altid. 



III. Svingtraadene hos nogle andre Chr y so monadine æ. 



I de Ciliefarvningspræparater, som jeg fremstillede for at faa 

 farvet Cilierne hos Sgnura, fandtes ogsaa andre Flagellater, af hvilke 

 jeg her kort skal omtale to andre Chrysomonadiner, nemlig Uro- 

 glena voluox og Dinobryon Sertularia. 



Angaaende Uroglena voluox (Tavle V, Fig. 10) er at bemærke, 

 at man naturligvis ikke saa noget til den Skælbeklædning, som er 

 ejendommelig for Synurd, og Geléen, som omslutter Cellerne, 

 farvedes ved Behandlingen, saa at Ciliernes Struktur fremtraadte 

 knap saa skarpt som hos Sgnura. Paa den lange Cilie saa man 

 dog tydeligt fine Haar i to (tilsyneladende?) Rækker som hos denne. 

 Paa den korte Cilie var der derimod ingen særlig Struktur at op- 

 dage, hverken Sidehaar eller Pisketraad. 



Cilierne hos Dinobryon Sertularia viste sig meget at ligne dem 

 hos Uroglena. Den lange Cilie er en Fjercilie af samme Type 

 som hos denne, og den korte Cilie synes at være af en simpel 

 Bygning. Paa Tavle V, Fig. 1 1 ses kun den lange Cilie, og man 

 bemærker, at den Del af den, der rager udenfor Hylsteret er 

 meget tyk, medens den Del af den, som er indenfor Hylsteret, er 

 knap halvt saa tyk. Det er aabenbart Beitzen, der har bragt den 

 fremragende Del til at bulne ud (jvf. Fischer 1894, Pag. 192), 

 medens Hylsteret har kunnet beskytte den inderste Del af Cilien 

 mod Beitzens Indvirkning. Her ser man heller ikke noget til Side- 

 haar. Disse er hos Dinobryon endnu finere end hos Sgnura og 

 Uroglena og i mange Tilfælde vanskelige at faa Øje paa. Naar 

 der paa Figuren ikke ses Haar hen imod Ciliens Spids, betyder 

 det ikke, at de ikke findes, men at de har lagt sig tæt ind til 

 Cilien og derfor ikke kan ses. 



Universitetets botaniske Laboratorium i Marts 1918. 

 Vidensk. Medd. fra Dansk naturh. Foren. Bd. <>9. 23 



