JOHANSSON OCH SAMUELSSON, HIERACIUMFL. I VÄSTM. 43 
allmän i Hälsingland, Medelpad och Ångermanland, men går 
även långt västerut, nämligen i Härjedalen och Jämtland till 
gränsen av de egentliga fjälltrakterna. Där blir den mer 
spenslig och ofta smalbladig, merendels med 1-bladig och 
fåblomstrig stjälk, nästan uppräta och glandelfattiga inflore- 
scensgrenar samt tämligen smala holkfjäll. Denna något redu- 
cerade form är det, som ursprungligen beskrevs som var. 
longimanum NORRL. (anf. st.), varför beskrivningen ej fullt pas- 
sar in på låglandsformen. Men då icke några konstanta känne- 
märken mellan de olika formerna torde kunna uppställas, är 
det lämpligt låta det äldsta varietetsnamnet i något utvidgad 
betydelse gälla såsom artnamn.! Härvid förutsättes dock, 
att den vanliga låglandsformen icke belägges med särskilt 
varietetsnamn. Ty det motsatta förfaringssättet skulle Jeda 
till det resultatet, att huvudarten blott förekomme på en- 
staka lokaler i fjällens närhet, medan varieteten vore allmänt 
spridd i nästan halva Sverige. 
Sala: Mellandammen (1917 o. 1919), Ol-Jons (1919), Lång- 
forsen (1919), Gruvan (1918 o. 1919 O. DAHLGREN); Kungsör: 
(C. O. von Porat), Malmberga (1850 o. 1851 K. J. LÖNN- 
ROTH); Väster-Väla: Engelsberg (1898 K. Jon.); Nor- 
berg: Kärrgruvan, Klacken (1898 K. Jon.); Linde: Sigge- 
boda (1916 M. Starck); Grythyttan: Skatviken (1897 K. 
JOH.). 
H. ludoviciense K. Jon. — Grythyttan: Sirsjótorp, Fisk- 
lösen (1897 K. Jon.); Ljusnarsberg: Brattberg, Silverhyttan 
(1909), Brattbergshäll, Silkesberg (1910 G. Sam.), Fjällberget 
(1919 K. STÉENHOFF). 
H. lugubre MALME. — Kungsör: Södra Skogsäsen, Rabo- 
torpen (enl. C. O. von Ponar). 
H. macrotonum DanursTr. — Arboga: söder om staden 
(1918 K. Jon.); Váster-Vála: Engelsberg (1898 K. Jon.); 
Grythyttan: Vaskebäcken, söder om Loka (1897 K. Jou.). 
H. oblaqueatum K. Jos. — Ljusnarsberg: Silkesberg 
(1910 G. Sam.), Fjällberget (1919 K. STEENHOFF). 
H. orbolense STENSTR. — Kungsör: flerst., t. ex. Ulv- 
häll, Lustigtorpet (1890 C. O. von Porat), Skillinge Uppgärd 
(1848 o. 1851 K. J. LÖNNROTH); Väster-Väla: Engelsberg 
(1849 C. H. JonaNsoN); Norberg: Klacken (1898 K. Jou.). 
! Efter denna grundsats äro också formserierna i Naturhistoriska Riks- 
museet sedan flera år tillbaka bestämda av H. DAHLSTEDT. 
