S. ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA GLAUCA. 5 
äfven däri, att ob-former tyckas åtminstone ytterligt sall- 
synta, äfven i ob-ffnas förlofvade land, ö. Norges fjordbyg- 
der, där eucaninelle samtliga och som det synes rätt ymnigt 
förekomma i denna egendomliga och af gammalt uppmärk- 
sammade modifikation. 
1. R. gl. *connivens AT.! 
Foliola firmula, letius glauco-viridia, in flavescentem 
vergentia, marginibus a basi typice anguste rotundata equaliter 
eurvatis usque ad apicem + acuminatum, crebre subminute 
serrata, dentibus longiuseulis, typice a basi satis lata dorso 
eurvato diu zqui-latis tandem attenuatis in apicem accum- 
bentem numquam subulatum; aculei graciles sat breves media 
parte declinata equaliter curvati, sepius breviter arcuati. 
Karaktäristiskt for alla de tallósa formerna af högst växlande 
utseende ür: de fasta bladen med slát n. nàgot glansk yta af 
lifligt och fóga blàaktigt grón, m. el. m. ljus fárgton, àtminstone 
efter pressning gående i gult; de mer sparsamma, spensliga tag- 
garna, med lag, kort bas, samt nedatriktadt midtparti, ofta 
kort klokrókta; och framför allt bladsidornas jämna rundning 
(endast mycket utpräglade angusti- ff.” kunna ss. tafla 1 B, 
2 B visa ha n. raksidig spets eller bas; jfr spets och bas 
hos den närmast liknande formen af *Wahlenbergii, tafl. 1 C) 
samt de tättställda tändernas egendomliga utseende (hvaraf 
särskildt mellan- och nederblad få en egenartad prägel, jfr 
bild 1): relativt både långa och breda, långsamt smalnande, 
aldrig hvassuddiga, hos nederbladen m. el. m. trubbiga, med 
jämnkrökt rygg och framåtlutande spets. Kronfärgen tyckes 
i allmänhet vara rätt ljus rosa. Grundf. öfvervägande fóre- 
kommande, sub- ej sällsynt, per- sällsynt och svagt utvecklad; 
pre- och ob- ej af mig sedda. 
Denna specialart har af alla glauce den vidaste vertikala 
utbredningen: från Mpd till Skåne, i Norge åtminstone till 
Nordfjord i Bergens stift. Däremot tyckes den fly inlandet, 
* Alla namn, MarssoNs eller mina, för hvilka ej källa anföres, äro 
nypublicerade i detta arbete. 
? Den relativa, ofta ganska betydliga skillnaden i bladbredd (jfr tafl. 
2 B och C) hos olika ff. af samma specialart uttrycker jag genom prefix- 
erna angusti- och lati-. Om dessa ordbildningar gäller det samma som 
sagdts om sub- &. ‘ 
