r 
S. ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA GLAUCA. 27 
Inom eu-cannielle utgóra denna och fóljande underart en 
liten grupp for sig, utmärkt särskildt genom bladens rikliga 
pruina, som ger dem en egendomlig, töcknig och dock ljus 
färgton. Denna ger i all synnerhet ifrågavarande underart 
en från öfriga eu-caninelle ganska afvikande habitus och ger 
den i stället likhet med flera aflägsnare typer; mest med den 
af ganska lika färgton utmärkta gr. letecolorantes, af hvars 
typer *conferta också i sin sirliga, täta och uddiga sågning 
har likhet. Som tafl. 6 visar, skiljes denna lätt genom bla- 
Bild 20. Gl. *\sub-)labrosula. 
dens aflånga grundform, under det en afgjord tendens åt om- 
vändt äggrund bladform kännetecknar *labrosula, som däri 
äfven har ctt säkert skiljemärke från *Nordstedtii, äfven i 
annars, som ofvan framhållits, villsamt liknande ff. Som 
granne på tafl. 5 är satt en, såsom namnet anger, ganska 
liknande f. af den ytterst polymorfa *dilatans; dess pa tafl. 
nedersta blad c visar det för denna underart mest karakte- 
ristiska: kilformig bas och mycket bred, kort topp, med udd 
och breda, starkt inåtböjda tänder, allt m. el. m. olika mot- 
svarande delar hos */abrosula. Dennas korta bladtopp, redan 
hos mellanbladen aftrubbad (bild 20 c) utgör en från öfriga 
eu-caninelle i ögonen fallande olikhet. 
