28 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 10. w:o 3. 
Vid och jämn utbredning, åtminstone öfver 6. och s. 
Sverige, ymnig fran Öregrund (J. A. BERLIN) och Uppsala- 
slätten .(ex. Ulfva: G. TıseLius) bade i Roslagen och inåt 
Mälaren (t. ex. vid Svartsjö och Strängnäs); tyckes äfven 
relativt ymnig i de rosafattiga inre delarna af Götaland, inom 
Og. (ex. Lunnevad) Sm. (ex. Växjös ScHEUTZ), v. Vg: 
Mariestad, Sättra; äfven Kinnekulle (allt enligt ex. af P. F. 
LUNDQUIST). Riksmuseum har ex. fran alla sydligare land- 
skap, utom Gottl., Boh., Dls.; säkerligen saknas den dock 
icke heller i nämnda västliga provinser, dà den (enl. TRAAENS 
samlingar) finnes flerstádes i Norge. 
Sub- och per-ff. tyckas förhärska; ob- funnen vid Svart- 
sjö (G. BLADINI). Matsson anser den västgötska fn vara 
skild (v. vestrogotica Mrs.); kanske hör samman med denna 
äfven den småländska, sa att inlandet (eller v. Sverige?) 
skulle àga sin egen ras. 
7. *nubilascens Mrs. in sched. 
R. gl. var. pseudofugax Mrs. i Neum. fl. (p. p.); caninella 
var. pseudofugax »Stud. &» sid. 20.! 
Bild 21(Óg. Lindo), 22 (Rosersberg), 23 (Og. Vikbolandet; 
sp. auth.). 
Foliola firmula, nebulose vulgo obseurius glauco-viridia, 
elliptice-obovate ovalia, parte apicali sat definita marginibus 
rectis usque ad apicem parum acuminatum, etiam fol. infe- 
riorum apice subacuto (—rotundato), grosse + profunde ser- 
rata, dentibus latis, fol. superiorum acutis (non vero acumi- 
natis subulatisve) dorso recto, inferiorum + obtusis; sepalorum 
foliola lata (plus quam affinium); aculei szpissime uncinati, 
media parte porrecta sat valida, apice elongato. 
Ehuru, som de 3 bilderna tydligt visa, mycket varierande, 
är den alltid lätt skild fran alla andra specialtyper. Bland 
samsläktingarna (af hvilka föreg. och följ. tydligt visa sig 
närsläktade) utmärker den sig framför allt genom den grofva, 
vanligen djupa sagningen (äfven hos mikrofyllfn, bild 21, 
tydligt markbar hos a och d; bild 23 visar en mindre vanlig, 
grundare ságad form) samt de pafallande breda foder-smabladen 
1 Namnet pseudofugax har af Marsson förkastats, dels som en vox 
hybrida, dels därför att den ursprungligen sa kallade var en labrosa-t. 
