S. ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA GLAUCA. 35 
sagning, sa att man kunde fórmoda minst stark ras-, mójli- 
gen artskillnad. Men a andra sidan liknar det enda västliga 
ex. jag sett af grund-fn (fran Barum) alldeles Värdinge-ex., 
liksom omvandt det enda Vardinge-ex. jag sett af per-fn (se 
bild 26; fran samma bestand, kanske samma buske, som 
qr.-fn) åtminstone starkt närmar sig de västra pre-ffna, hvar- 
för jag ar mest benägen att i nämnda olikheter se endast 
en högre grad af utbildning, i allmänhet märkbar hos pre-ff. 
9. *caninella Ar. 
R. gl. *caninella »Stud. &» sid. 7 (p. p.).! 
Hufvudvar. bild 28 (Sm. Ölmstad; per-f.), 29 (Svartsjö; 
pre-f.). 
Foliola firmula, vulgo parva et angusta, opace dilutius- 
que (raro obscurius, sepius e flavescenti) glauco-viridia, 
typiee anguste ovalia (vulgo + oblonge; d ssepius obovate), 
basi rotundata, apice fere ut in subspec. praecedenti, num- 
quam (in var. primaria) elongato acuminatove, fol. quoque 
inferiorum acutata, infimorum apice rotundato; serratura 
fere ut in subspec. przec., dentium modo dorso vulgo longiore, 
fol. inferiorum + curvato, dente secundario ssepius reflexo; 
aculei basi brevised alta, media parte porrigenti valida, apice 
eurto, toti sepius arcuati; pseudocarpia late pyriformia. 
Jämte följande den smalbladigaste i hela gruppen eucani- 
nelle; smalt oval bladtyp, med m. el. m. dragning till omv. 
aggrundt eller aflangt; färgen är mycket matt, m. el. m. 
ljust blågrön, ofta dragande i gulaktigt. Tänder som hos 
föreg., blott med den skillnad, att nederbladen ha rundad 
rygg och framlutande spets. Taggtypen är, fast oftare krok- 
böjd, den samma som hos fóreg.: hög bas, n. alltid kort, 
öfvergående i ett stadigt, n. rakt utåtriktadt midtparti; spets 
kort. Vanligen med röda kvistar; kronfärg rätt hög rosa. 
Nypon bredt päronformiga. Af aflägsnare typer är */abrosa, 
särskildt ff. med smal bladbas, att med försiktighet afskilja 
på kort bladtopp, långryggade tänder med utböjd udd, tag- 
* Som ofvan (sid. 1) är omtaladt, var caninella i »Stud. &» icke en 
specialtyp utan en grupp af sådana. Jag tager här namnet i den bety- 
delse jag ursprungligen gaf däråt, se »Stud. &» sid. 20, noten; en af de 
där nämnda Mälar-ffna är just den i bild 29 framställda. 
