S. ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA GLAUCA. 61 
ovalia, mediorum rotundata, omnia ex obovato, parte basali 
brevi angustata, apicali etiam brevi sat abrupte definita mar- 
ginibus subrectis vel curvam concavam formantibus, acumine 
lato brevi, potius fere dentata quam serrata, dentibus latis 
brevibus apice pene rectiusculo acuto; aculei validi subbreves 
apice curto + arcuati; petala pallidius rosacea lata sed basi 
angustata; pseudocarpia haud late pyriformia. 
En typisk kortbladsform af *dilatans (liksom *Nordstedtii 
af *connivens), genom de korta, breda bladen vid fórsta ógon- 
kastet mycket olik denna och mer lik andra kortbladsff., 
c-d 
Bild 58. Gl. *cxeruleata. 
men vid noggrannare pröfning med *dilatans’ väsentliga ka- 
raktürer, üfven i bladform: den smalnande basen och den 
korta toppen, den första särskildt en säker karaktär fran 
äfven de mest lika kortbladstyperna, *uncigera och *labrosa 
var. uncigerina, hos hvilka för öfrigt både färg- och tagg- 
karaktärer äro helt olika. 
Utbredning i hufvudsak som *dilatans, dock öfverallt säll- 
syntare: Rosl. fr. Gräsö—Värmdö och Ornö (i mell. och s. 
Rosl. som det synes allmánnare àn i nàgon annan trakt), 
vid M äl. Stockholmstrakten — Svartsjölandet (således alldeles 
som *cuneatula); S d ml. Vàrdinge (en lokal: mellan kalkber- 
