66 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 10. w:o 3. 
tänder, och à andra sidan ff. med äggrund bladtyp, långt 
utdragen topp (se b. 60 och 68), m. el. m. tvär bas, största 
bredden nara basen, korta, breda tander. Vissa Ostliga ff., 
sürskildt hos hufvudvar., visa dock en tydlig ófvergáng mellan 
dessa formgrupper, och ófverhufvud synes mellan alla nàmnda 
formgrupper öfvergängsled fórefinnas, sa att det varit mig 
omöjligt att, ss. jag fran början trott, i dem finna fullt at- 
skilda specialtyper. Hela arten, sàdan den hàr uppfattas, 
utgór ett typiskt ex. pà form-utdifferentieringen inom de 
apogama Rosa-områdena: den är ett fran alla andra skarpt 
begransadt formomrade — fastän i sina utgreningar anty- 
dande ett närmande till ett eller flera af dessa — inom sig 
sammanhüngande, ehuru uppdelat i ett stort antal elementar- 
arter, sinsemellan fórbundna till hógre formgrupper, i sin tur 
af större eller mindre själfständighet. 
Liksom hos *dilatans och *ceruleata äro äfven hos denna 
visserligen grund-ffna förhärskande men äfven sub- och per-ff. 
ganska vanliga (särskildt inom artens kärna, de västliga ffna), 
under det pr&- och super- knappt finnas och ob- äro alldeles 
okända. Icke heller någon hirtelli- har jag sett. 
Var. Traaenii. 
Bild 63 (Marstrand); T. 3 A, B (Hall. Gottskär). 
Omfattar de västliga ffna med oval bladtyp, sådana de 
karakteriserats i näst föreg. stycke. 
Synes vara både allmännast, mest typisk och mångformi- 
gast i v. Norge: Sogndal, Egersund, Mosterö (C. TRAAEN), 
därifrån spridd längs kusten; Sv.: Marstrand och Koön flere- 
städes (A. LINDSTRÖM), Göteborgstrakten (WINSLOW, SCHEUTZ, 
GABRIELSSON), H all. Gottskär (TYRA ANDERSSON), Sk. Dalby 
(J. VANBERG; nästan fullt utbildad super-f.). Ytterlighets- 
formen, analog med i samma trakt växande *connivens v. 
cyclizans, med m. el. m. rundade blad, är var. orbicans AT; 
typisk Gottskär; m. el. m. liknande från alla svenska lokaler 
(bild 63 visar i själfva verket en öfvergångsf. från den ty- 
piska Traaenii som är mer smalbladig och djupsagad). 
Kan i följd af den svaga pruina-bildningen lätt misstagas 
för *connivens (t. o. m., särskildt höstff., för virens), isyn- 
nerhet som äfven tandningen ej sa litet påminner; bladfor- 
