P. G. E. THEORIN, MIKROKEMISKA NOTISER OM TRICHOMER. 35 
blaviolett bla färg utom lamellen a’, som ej färgas. Kokas 
scabritier, som varit i beröring med först natronlósning och 
dárefter saltsyra, i glycerin, borttages det mesta af deras 
sidovággs b-del och nàgon gàng hela denna. 
Hvad som nu berättats i korthet om några ämnens in- 
verkan pa scabritiets sidovagg hos C. leporina är lika med 
det, som sagts om samma reagensers verkan pa smataggens 
sidovagg hos C. acuta eller Sc. silvaticus. Nagot ordande om 
scabritieväggens sammansättning hos C. leporina är nu också 
öfverflödigt. Härom far man nämligen besked i förklaringen till 
smataggvaiggens reaktioner hos Scirpus silvaticus eller som ar 
detsamma 1 redogórelsen for denna vaxts taggvaggars samman- 
sättning och beståndsdelar. Det är äfven min Öfvertygelse, 
att hos åtminstone flertalet svenska halfgräs deras smataggars 
och seabritiers sidovággar skola befinnas vara lika beskaffade 
som de, hvilka beskrifvits hos ofvannàmnda 3 halfgräs, blott 
taggars och scabritiers sidovägg ej ar alltför tunn samt de 
till undersökning använda smataggarna och scabritierna bam- 
tats fran friska exemplar. 
Avena sativa L. (Fig. 25). 
Föremälet for nedan beskrifna undersökningar utgjordes 
dels af smataggar fran vippstammen dels af scabritier fran 
bladkanten. Smataggarna hade det utseende, som fig. 10 
hos »gräs och halfgräs» visar, och voro kring 0,15 mm. långa 
samt nedtil pa den fria delen 0,043 mm. breda och hade 
0,01 mm. tjock, yttre vägg pa taggens midt. Scabritierna 
liknade fig. 11 1. c. och hade en längd af 0,09 mm. samt en 
bredd nedtill pa den fria delen af 0,033 mm. och voro fórsedda 
med en 0,007 mm. tjock, yttre vägg pa midten af scabritiet. 
Scabritier och smátaggar voro i beröring med klorzinkjod. 
Till en början voro de yttre väggarna eller de sa kallade 
sidoväggarna hos båda svagt gulaktiga. Efter 20 timmar 
voro hos scabritierna väggarna till deras fria del i det mesta 
färglösa, och deras basdels sidoväggar tillika med närbelägna 
stycken af den fria delens väggar voro i sin yttre och större 
del färglösa men i den cellrummet begränsande delen blå. 
På nästan samma sätt sågo småtaggarnas resp. väggar ut, 
när de 20 timmar varit påverkade af klorzinkjod, fast blå- 
färgningen hos dem var svagare. 
