EWALD STERNER, JUKKASJARVIOMRADETS FLORA. 17 
regionsfórskjutning kan här knappast blifva tal om, och forhal- 
landena gestalta sig har helt olika mot t. ex. i Kurravaara. — 
Salix herbacea i barrskogen vid en sa lag nivå är emellertid ett 
anmärkningsvärdt fall. 
Salix herbacea X polaris. — Ett litet lokalt bestånd af denna 
hybrid fann jag i bjórkskogen i vastra delen af omradet. 
Salix polaris We. — Har och dar i bjórkskogen — fast i 
ringa individrikedom. Ett bestand dessutom i barrskogen 
nära Paksuniemi. 
Betulacee Ac. 
Betula verrucosa Eung. — Finnes vid Torne älfven. 
Betula pubescens Eugu. — Undersökningsomrädet ligger 
delvis i bjórkregionen. 
Betula nana L. — Allmàn à all slags mark, fràn vàt myr 
till torr moràn. 
Betula nana X pubescens. — Förekommer flerstädes talrikt. 
I all synnerhet ymnig à fjállsluttningarna i 6fversta bjorkskogs- 
gränsen. F. pernana och f. perpubescens tyckas vara lika all- 
manna. 
Alnus incana (L.) WıLLp. — Har och dar. Ej synnerligen 
allmän. Gar fran Jukkasjärvi utefter Sautusjoki till Sautus- 
järvi och uppträder pa sistnämnda sjós västra strand. Arten 
förekommer dessutom flerstädes vid Laxforsen. SONDÉN 
(Anteckn.) har upptagit den efter FRISTEDT men endast med 
Jukkasjärvi såsom lokal. Arten finnes äfven annorstädes, i 
Kirunaområdet, vid Kurravaara etc. 
Urticace® Juss. p. p.; DUM. 
Urtica urens L. — A starkt kulturpaverkad mark. Säll- 
syntare än efterföljande. 
Urtica dioica L. — Anthropokor. Ej allmän å afskrädes- 
platser ete. Spontan nässla saknas inom Jukkasjärviområdet. 
Arkiv för botanik. Band 10. N:o 9. 2 
- 
