EWALD STER NER, JUKKASJARVIOMRADETS FLORA. 25 
Alchemilla acutidens Bus. — Ganska allmän. Ar föga 
formväxlande och uppträder aldrig lokalt ymnigt. 
Alchemilla suberenata Bus. — Ej allmän inom området. 
Utan tvifvel den här minst utprägladt hemerofila Alchemilla- 
arten. 
Alchemilla glomerulans Bus. — Å några få lokaler. En 
typisk komponent i lundvegetation, är arten sällsynt här. Den 
är ej i högre grad hemerofil. 
Individen i Jukkasjärvi äro små, sällan högre än 25—30 
em., då däremot i Kiruna veritabla játteindivid kunde påträffas 
à skuggiga lokaler. Sålunda uppmätte jag inom det senare 
området A. glomerulans med 60 em:s stjälkhöjd, d. v. s. öfver 
en half meter höga individ! 
Prunus Cerasus L. — Några groddplantor samt ett par 
arsplantor à kulturmark. 
Prunus .Padus L. — Ett mindre antal trad nara sjön 
Jukkasjärvi. Arten är en lundväxt. 
Leguminose Juss. 
Medicago lupulina L. — A kulturpaverkad mark. Ej 
allmàn. 
Melilotus officinalis Lam.? — A samma lokaler som efter- 
foljande art. Sallsyntare an denna. 
Melilotus albus DESR. — Flera sterila Melilotus-individ 
observerade jag å starkt kulturpåverkade platser år 1909 och 
1910. Sept. 1910 iakttog jag några blomknoppar i utsprickning 
Det visade sig då, att här liksom i Kiruna såväl M. Petitpier- 
reanus som M. albus voro representerade. 1909 upptäckte jag 
inga fullt utspruckna blommor af någon Melilotus-art vare sig 
Kiruna eller i Jukkasjärvi, ehuru jag då vistades där t. o. m. 
hela september. Väderleken var 1909 regnig och fuktig större 
delen af sensommaren, förhållandet berodde säkerligen härpå. 
Trifolium spadiceum L. — Arten uppträdde 1910 i stor 
individrikedom å åkrar etc. 
Trifolium repens L. — Den allmännaste arten af detta 
slakte. Synnerligen talrik i grasvallar. 
