42 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 10. w:o 9. 
len lefva af egna produkter. I saknad af landsväg ete., har 
sistnämnda byn varit i hog grad isolerad, hvilket förhållande 
först afhjälpts för ett par år sedan, då körväg utlades från Ki- 
runa. Sakerligen skall detta hafva till följd, att en stor kon- 
tingent anthropokora arter under närmaste tiden kommer att 
invandra till Jukkasjärvi och sakernas läge vid denna tidpunkt, 
då mina anteckningar gjorts, är säkerligen att betrakta såsom 
ett öfvergångsskede i Jukkasjärvivegetationens utvecklings- 
historia. 
Undersökningarna öfver floran och vegetationen i Kiruna 
(SIMMONS: Flor. och veg. i Kir.) visa, att af detta områdes 
459 arter kärlväxter 192, d. v.s. 42°/o inkommit pa 
grund af kulturinflytanden, under det att 267— 
58°/o —tillhóra den autoktona floran. Af denna upp- 
sats floristiska del framgår, att Jukkasjarviomradet ager 365 
arter kärlväxter — omöjligt ar ju dock ej, att såväl spontana 
som anthropokora arter ha kunnat förbises. Om de 364 af 
dessa kan jag med säkerhet yttra mig med afseende på hem- 
ortsrátten. Den återståendes — Mulgedium sibiricum — ställ- 
ning är dubiös, hvilket gör, att jag vid uträkningen af procent- 
talen endast tagit hänsyn till 364 arter. Af dessa äro 
121, det är 33°/o anthropokora och 243 det ar 67°/o 
spontana. 
Siffrorna fran de två platserna divergera sålunda betydligt, 
i all synnerhet de, som angifva antalet anthropokora arter, 
192 i Kiruna, 121 i Jukkasjärvi, hvilka tydligt visa, hvilken 
stor roll kulturfaktorerna spela vid vegetationens samman- 
sättning. Hvad siffrorna för de autoktona elementen (267 i 
Kiruna, 243 i Jukkasjärvi) beträffar, vill jag här påpeka, att 
de alpina arternas antal å förra platsen ungefär motsvaras al 
antalet följeväxter till barrskogen samt en del hydrofila arter 
å den senare. Emellertid finnes i artlistan för Kiruna flera 
arter af släktet Hieracium, som ej äro upptagna i den för 
Jukkasjärvi. Hufvuddelen af det spontana elementet i Ki- 
runa återfinnes sålunda i Jukkasjärvi. 
