HJALMAR MOLLER, LÓFMOSSORNAS UTBREDNING I SVERIGE. 11 
Arten har till och med erhallit svenska namn och kallas: 
Parasoll-mossa,! Jungfru Marie barnmóssa? eller helt enkelt 
Barnmóssa. Såväl fruktskaftet som hypofysen kunna uppnå 
ansenliga dimensioner och jag har på exemplar från Pit- 
holmen i Norrbotten mätt fruktskaft om 160 millimeters 
längd och hypofyser om 16 millimeters bredd. Blomningen 
tyckes utsträckt öfver en längre period än hvad förhållandet 
är med Splachnum rubrum. Sålunda har jag i norra Dalarna 
vid Vålhån i Särna socken den *'/; 1909 samlat exemplar, 
som haft flere anteridier halffulla. Å exemplar från Berg i 
Jämtland, samlade den !*/; 1901 voro flera antheridier tömda. 
Locket har jag funnit vara kvar så sent som den ?*/; 1909 A 
exemplar från Hallstugan i norra Dalarna samt à exemplar 
från Umeatrakten samlade den °/; 1874. 
Denna art växer på ungefär samma lokaler som Splach- 
num rubrum. Dock tyckes den ej vara fullt så nogräknad 
som denna. Ofta påträffar man den sålunda på öppna myrar, 
där skuggan är liten eller ingen. Enligt HAGEN växer den 
endast på kospillning. Äfven denna art tyckes trifvas väl 
tillsammans med andra arter af släktet och det är ingen 
sällsynthet att i samma tufva påträffa Splachnum luteum, 
pedunculatum, vasculosum L. och ampullaceum L. I gamla 
tufvor anträffar man också ofta Tayloria tenuis (DICKS.) 
SCHIMP. samt då Splachnacéerna på grund af bristande or- 
ganisk näring börja att aftyna äfven Leptobryum pyriforme 
(L.) Wırs. samt Ceratodon purpureus (L.) Brıp. 
Oaktadt Splachnum luteum och rubrum hafva i det när- 
maste samma horisontala utbredning maste den fórra dock 
betraktas som ojämförligt vanligare. Den gar också längre 
in i Lappmarkerna samt i Dalarnas, Härjedalens och Jämt- 
lands fjälltrakter. Likaledes stiger den högre upp på fjällens 
skogklädda sidor utan att dock gå öfver skogsbältet. Det 
högsta ställe, som jag funnit den på, nämligen Städjans slutt- 
ningar, var beläget 8 à 900 meter öfver hafvet. Såsom af 
förteckningen synes, är arten äfven samlad på Åreskutan, 
men uppgift saknas om hur högt insamlingsstället var be- 
läget. 
Utanför Sveriges gränser har arten ungefär samma ut- 
1 LINNÉ 1, sid. 9. 
? LINNÉ 8, sid. 380. 
* LILJEBLAD 1, sid. 309. 
