ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA AFZELIANA. 9 
men den större kännedom af ffna jag vunnit ger mig nu möjlighet 
af en i nàgon màn skarpare diagnostik af dessa grupper. 
Hufvudvikten ligger pà undergrupperna. En rik erfaren- 
het af begàngna misstag har visat mig, hur vansklig all bestam- 
ning af till gl. och gif. hörande blir, om man ej först gjort sig 
fullt klart, till hvilken undergrupp ifragavarande hór; man riske- 
rar annars sa lätt att hänföra den till en analog f. af annan under- 
grupp, t. ex. en prolongata till prolatula, en ovatidens eller unci- 
gera till inserta. . 
A. Caninelle: foliola crebre serrata incisuris subangustis 
dentibus (respicias przecipue fol. infimorum, a et 6 in fig.) basi 
angusta apice inclinato. 
Aa. Conniventes: foliola firmula colore letulo, marginibus 
equaliter curvatis parte apicali + elongata subminute crebrius 
serrata incisuris angustis—angustissimis dentibus breviter pa- 
rum acute cuspidatis, aculei subporrecti. — Karakteriseras 
framför allt af bladformen: bladsidor med jämn rundning, bas- 
delen därför utan tydligare grins mot det alltid relativt starkt 
utvecklade toppartiet; samt tandformen: kort tillspetsning 
(atm. pa a—d), hvarigenom tandkanterna komma att samman- 
lópa i en relativt betydlig vinkel, samt m. el. m. tendens till 
trubbighet. Blad af nàgot fast konsistens samt i allmànhet 
ljus, gärna något gulaktig färgton. Taggarna (i motsats till 
de 3 första eucaninelles starkt nerlutande) med n. utatriktadt 
midtparti. 
Ab. Eucaninelle: foliola + tenuia, parte apicali + abrup- 
te definita, superiora et media acutata (exc. *Friesiana — res- 
peetive */abrosula) dentibus + longe typiceque acute—acumi- 
nate cuspidatis. — Mangtypig grupp, därför omöjlig att skarpt 
karakterisera. Mest att framhålla är bladens i allmänhet skarpt 
afsatta topparti, i sammanhang därmed tydlig tillskärpning af 
mellan- och ófverblad (i båda dessa hänseenden afviker *Friesi- 
ana — respective gl. *labrosula); vidare långt tillspetsade tänder. 
typiskt spetsiga — uddiga. Blad m. el. m. tunna, färgen mer 
rent grön (ofta mörkt) i följd af tämligen svag pruina (und. 
*Friesiana och scaura—resp. gl. *labrosula och gl. *nubilascens, 
med starkt pruinósa blad af graaktig fárgton ). 
[Ac. Halogene (gif. non invent): foliola parte basali + cu- 
neata elongata, profunde serrata dentibus elongatis a basi an- 
gustis (respicias precipue fol. infimorum) longe cuspidatis vel 
