ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA AFZELIANA. 13 
*conniv.: fol. firmula, letius glauco-viridia, basi (pro latitudine 
fol) + angusta, marginibus equaliter curvatis, parte apicali 
+ elongata sensim vulgo in acumen minus distinctum abeunti, 
crebre subminute serrata, dentibus sat et latis et longis, dorso 
curvatulo, breviter parum acute cuspidatis; aculei + graciles, 
media parte subporrecta, seepe curte arcuati. 
Såsom gif. betraktad föga starkt utvecklad: endast känd 
som tersi-f., med harighet hufvudsakligen inskränkt till blad- 
undersidans nerver, samt genom Airtelli-ff. (1. c. sid. 7, 9) 
utan gräns sammanhängande med hufvudarten, till hvars karak- 
teristik 1. c. sid. 5 för öfrigt hänvisas (jfr dock Bihanget, anm. 
Gl sid. 5 r. 13). 
Bild 2. Glf. gotlandica. 
Sällsynt och som det synes ingenstädes ymnigare förekom- 
mande, inskränkt till hufvudartens sydligare område: G ot - 
land, Vall s:n, Kvie, samt flerstädes enligt MATSSON; Og. Jons- 
berg. Mànnerum (I. A. Levin), Dagsberg s:n, Drógstad (P. A. 
IssÉN); Sm. Oskarshamn (O. KOHLER; *sub-Koehleri v. arwo- 
carpa Mrs); Gbg (WıssLow), Boh. Uddevalla (TH. Krok); 
Norge, Larvik (M. N. Bryrr), Jomfrulund och Bamble vid 
Langesundsfjorden (C. TRAAEN ). 
Känd som grund-f. och sub-f. Att fördela hithörande 
pà de l. c. urskilda vv. synes lónlóst, sà mycket mer som enligt 
den ókade erfarenhet jag vunnit pà senare undersókt material 
dessas systematiska värde måste sättas lågt. Till dessas cen- 
tralf. Reuteriana närma sig samtliga af mig kända hårbladiga 
ff. m. el. m. tydligt. 
