49 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 10. w:o 13. 
bladen t. o. m. urnupen, och med topptändernas spetsar ofta 
starkt inböjda; tänderna äro typiskt smalare än hos samsläk- 
tingarna. Genom allt detta får Gabrielssonii-typen en betydlig 
likhet med caninella-rubea-typen, till hvilken den torde vara 
ett öfvergångsled; från dithörande skiljer lättast den djupa 
sågningen. Taggarna — annars som hos cuneatula-typen 
hopade, med starkt förlängd bas, rakt utstående mellandel och 
kort spets — äro mestadels rätt korta och svaga; vanligtvis 
finnas inblandade helt små, raka. Liksom hos Gabrielssonii 
äro fodersmåbladen lansettlika, n. hela, och bladens tanduddar 
gärna violetta; bladfärgen ofvan snarast matt ljusgrön. 
Endast sedd från två lokaler: Gbg Börsåsberget (J. E. 
PALMER; sub-f.); Norge Jomfruland (C. TRAAEN; grund-f.). 
11. R. Afz. gl. cuneatula Ar. var. glf. indutula n. var. 
Bild 23 (Svartsjö:G. BLADINI), 24 (N. Tönsberg:C. TRAAEN). 
Foliola infra + pilosa; cetera ut in gl. *cuneatula: fol. fir- 
mula, opace viridia, fol. superiorum ovalia vel rarius ovata, 
vulgo late immo ex rotundato, basin versus typice angustata, 
equaliter in partem apicalem abeuntia bene evolutam margi- 
nibus curvatulis usque ad dentem apicalem latiusculum + 
prominulum, fol. inferiorum obovata, sepe ex rotundato, basi 
ssepe decurrenti, apice alte rotundato— paullo acutato, profun- 
dius serrata, dentibus + latis, dorso curvatulo apice haud acu- 
minato introrsum nutanti; aculei acervati basi longa, media 
parte porrecta, apice curto declinato; petala pallida. 
Som glf. ej särdeles utpräglad och som det synes mer till- 
falligt förekommande bland gl. cuneatula, därför ställd som var. 
till denna. I östra delen af sitt område, dar den förekommer 
samman med den mycket allmännare glf. extensula (= hirti- 
dilatans), blir den ganska lik denna och kan med sükerhet en- 
dast skiljas pà bladtoppens starka utveckling, t. o. m. pà bladen 
a och 6 märkbar som en skärpning eller åtminstone hög rund- 
ning. I väster ar val följande den enda, hvars säkra skiljande 
erbjuder svårigheter; om skillnaden se denna. Fran *conni- 
vens v. gotlandica skilja de làngre tillspetsade tanduddarna och 
den mattgróna färgtonen. 
Tyckes sällsynt: Mal. Svartsjölandet (G. BLADINI), 3 lo- 
kaler kända, pa en af dem samvaxande med och pa det nogaste 
