74 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 10. w:o 13. 
Var. rotigerina n. var. 
Bild 46 (skott fr. Öfverselö: N. HarrsTEN; lösa blad fr. 
Svartsjó: G. BLADINI). 
Foliola vulgo utrimque pubescentia; ceterum ut in gl. var. 
uncigerina, cujus hoc loco diagnosis datur: differt a */abrosa typ. 
fol. abbreviatis basi lata ellipticis, marginibus zequaliter rotun- 
datis, vulgo tenuibus opace obscure viridibus, inferioribus apice 
fere inciso-serratis, aculeis szepius declinatis. 
Kan anses for föregåendes kortbladsform, dock ej särdeles 
utpräglad; utom harigheten alldeles lika gl. uncigerina, liksom 
denna mer utmärkt genom habituella egendomligheter än verk- 
liga konstanta karaktärer. 
Mäl. Svartsjötrakten på rätt många lokaler (G. BLADINI), 
Öfverselö (N. HALLSTEN); Stockholm Danviksbergen (S. 
Ar.); Norge Sandefjord, Langesundsfjorden, Jomfruland 
(i flera rätt olika ff.: C. TRAAEN). Öfvervägande grund-f., 
men äfven sub- och per-f. funna. 
23. R. Afz. glf. *rotigera n. subsp. 
(Hirti-uncigera.) 
Bild 47 (Svartsjöl. Älghorn: G. BrAprNr; smaltandad f.), 
48 (Svartsjol. Gunnarholmen: G. BLADINI; bredtandsf.), 49 
(g och taggen till v. fr. Porsgrund: J. DYRING; öfrigt fr. Brevik: 
C. TRAAEN; den mest utpraglade, djupsagade fn). 
Foliola subtus (raro utrimque) levius pubescentia; ceterum 
ut in gl. *uncigera: fol. lete glauco-viridia, typice peene rotun- 
data, fol. superiorum ex ovato basi sepius subtruncata apice 
late acuminato, mediorum et inferiorum ex obovato basi vulgo 
decurrenti apice subrotundato vel paullisper acutato, profunde 
sat crebre patenterque serrata, dentibus typice longe subulatis 
margine antico + concavo quam dorsali parum breviore; aculei 
porrecti—declinati, arcuati—subrecti. 
Endast genom harigheten (vanligen ej sárdeles starkt ut- 
vecklad) skild fran motsvarande gl. *uncigera och — liksom 
denna fran uncigerina — ej alltid sa latt skild fran rotigerina 
genom till bladform och tänder mycket mer utpräglad kortblads- 
typ: bladtopp mer afkortad, bladbas bredare, t. o. m. tvàr hos 
atminstone nágra af de ófre smabladen, bladformen darfor i det 
