98 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 10. w:o 13. 
Sid. 39: Till v. Berlinii tyckas höra ff. fr. flera lokaler i sé. Sv. 
(Lunds Bot. Museum). Synes val skild fr. *caninella; kan- 
ske östlig ras af *rubea? 
» 4l,r. 11, 8nerifr.: Sk. Stjärnöholm (HERM. NILSSON; ob-f.); Norge, 
Helgeland, s. Heró (O. DAHL). 
» 4l,r. 3 nerifrån: Förnämligast genom fynd och undersökningar af 
A. LINDSTROM har visat sig, att hvad jag har kallat v. rufula innefattar 
2 alldeles olikartade, fastán habituellt ytterst lika ff., nàmligen dels den 
verkliga rufula Mts. (se sid. 102), dels en ytterlighetsform af *rubea, åt 
hvilken härmed ges namnet: 
Var. rufulina AT & LM n. var.: foliola (eque ae pseudocarpia) 
elongata, vix umquam (exc. infimis) supra medium dilatata, lanceolata— 
oblonga, remotius serrata, dentibus fol. superiorum dorso sepe longissi- 
mo. — Winsl Exs. 2a. Fig. 35 in »Skand. ff. &. 
Paminner starkt om contracta-typen genom sina smala blad och 
nypon samt alldeles särskildt genom de ófre bladens starkt förlängda, 
raka tandryggar. Den matt mörkgröna bladfärgen och de grofva tand- 
topparna skilja från denna typ; särskildt mellan- och nederblad (se den 
cit. bilden e, a) visa i form och tandning tydligt caninella-rubea-typen. Är 
säkerligen endast en extrem lokalform af rubea utan högre systematiskt 
värde. — Jämföres af WiNsLow med R. rubrifolia. 
Hall Slöinge, Bäste (F. AHLFVENGREN); G bg. (WINSLOW); äfven 
en del norska ff. synas kunna hit föras, ex. fr. Helgeland, s. Herö (0. 
DAHL). 
Sid. 48, r. 12 uppifr.: Hall Skummeslöfs kyrka (F. AHLFVENGREN); 
fran samma lokal gl. cinericia, saledes utpráglad vastlig hafs- 
flora vid foten af Hallandsas. 
» öl,r. 20, nerifr.: Gästr. Gäfle skárg.(C. O. SCHLYTER); N. Helge- 
land, Trenen (O. DAHL). 
» 53, 54: Genom studium af rikare material samt särskildt af motsva- 
rande glf. indutula, habitula och bahusiensis har blifvit mig klart, 
att af de i »Skand. ff. &» till *euneatula fórda vv. platyschista 
och Gabrielssonii representera fullt afskilda formomraden och dar- 
fór bóra uppfattas som underarter (diagnoser fór dessa áro gifna 
ofvan sid. 41 och 43), under det Ahlfvengrenii och bergensis endast 
äro västliga raser af cuneatula. 
*Platyschista star i förhållande till *euneatula som typisk kort- 
bladform, med bredt rundad bas som hufvudkaraktär — cuneatulas 
lati-f. kunna ha fullt så breda blad, men basen är smal, på nedre och 
sidoblad gärna något kilformig och nedlöpande. Den synes ha ganska 
ringa utbredning (ej funnen i Norge, ännu ej heller i Sk., där dock 
motsvarande glf. är funnen) men är i Hall. (enligt nya fynd af AHLF- 
VENGREN) och s. Boh. tydligen allmännare än där förekommande ras af 
cuneatula, näml. Ahlfvengrenii. 
Mer aflägset star *Gabrielssonii; förefaller att vara en i nuvarande 
flora sällsynt urform, en förbindelselänk mellan cuneatula och Halogene, 
rubea och kanske flera mer smalbladiga typer. 
Sid. 56, r. 3uppifr.: canescentia ersättes med intense glaucescentia. 
» 58,r. 12 uppifr.: Sdml. Öja sn (0. G. BLOMBERG). 
