ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA AFZELIANA. 101 
finna en varaktig stad, bevarande åminnelsen af en äfven pa rodologiens 
område förtjänt forskare. 
Var. halmstadensis n. var.: *labrosulam imitans foliolis basi angus- 
tata, fol. inferiorum vulgo cuneata decurrenti apice truncato-rotundato, 
dentibus fol. superiorum + approximatis apicibus minus porrectis dente 
secundario nonnumquam reflexo. 
Liksom v. rufulina af *rubea uppställd mindre för fórmodadt högre 
systematiskt värde än för att rikta uppmärksamhet på en f., som jag 
själf pröfvat kunna orsaka konfusion, särskildt med den säkerligen ej 
alls närsläktade *labrosula, som den starkt liknar både i bladform och 
sågning: bladbas m. el. m. smal, hos nedre bladen vanligen kilformig, 
nedlöpande, nederbladens topp aftrubbadt rundad, öfre bladens tand- 
toppar mer sällan utstående, vanligen tämligen åtstrukna, bitand ej 
sällan kraftigt utvecklad, m. el. m. bakåtriktad, sågningen i det hela 
tätare och mindre öppen. Som hufvudskillnad har man att fästa upp- 
märksamhet vid bladens renare mattgröna färgton (ej som hos labrosula 
töcknig eller gulaktig), den öppnare och skarpare sågningen — med 
bred bas, rakare rygg, toppen visserligen rätt hvass men aldrig syluddig 
som så ofta hos labrosula — åtminstone hos nedre bladen tydligt fram- 
trädande, vanligen äfven hos en del öfre blad m. el. m. märkbar; taggarna, 
som hos labrosula nästan alltid äro bopade och rakt utstående, en del 
småtaggar alldeles raka, äro i allmänhet glesare, ofta något nedböjda. 
— Hall. Halmstad, Berget, och mellan Skedala och Skedalahed (F. 
AHLFVENGREN); Gbg. Olivedal och Lerjesholm (WINSLOW). 
Var. glf. skedalensis n. var.: foliola infra puberula, basi latius ro- 
tundata, dentium apices ut in f. primaria porrecti; ceterum cum pre- 
cedenti congruens. 
Hirti-f. till föreg. (jfr. ofvan anm. till sid. 86, var. crispulata). 
Om den ställes som v. under föreg. eller gif. *molliformis ar naturligtvis 
endast en anordningssak; här ställd närmast föreg. ss. den naturligaste 
platsen. — Hall. mellan Skedala och Skedalahed med föreg. (F. AHLF- 
VENGREN ). 
Sid. 106, r. 6 nerifr.: Lokalen Blek. Ronneby torde fa anses osäker; 
kanske (lati-) laciniosa, som kan vara rätt lik einerieia. Den in- 
tressanta fn är tagen äfven af andra (ZACHRISSON, SUNDIN) men 
alltid som en sparsam inblandning i annan kollekt (åtminstone 
vanligen prolatula), hvarför den torde förekomma som ensam 
buske i ett större Rosa-bestånd. 
» 107,r. 5 uppifrån: parentesen representerar ett sällsynt undantags- 
fall och bör ersättas med: typice rotundata. 
» 110: I växtställena för *decurtata göras följande rättelser: Nässjö 
ändras till Eksjö; efter hela västkusten tydligen ganska allmänt 
förekommande; lokalen Tvååker ej säker, åtminstone det mesta 
af HOLMDAHL's kollekt ar prolatula-ff. Efter hufvudarten insáttes 
(jfr anm. till sid. 86): 
Var. erispulata A. & M.: *labrosulam imitans foliolis tenuioribus, 
fol. superiorum dentibus confertis angustis elongatis. Fig. 821. c. 
Orig.-formen fràn Koón àr en af de vackraste Rosaff., jag skádat; 
utom den elegans, som utmärker särskildt de mikrofylla decurtata-fina 
