JOHN FRÓDIN, FJALLVAXTER I BARRSKOGSREGIONEN. 5 
hafva frön, som lätt sjunka, dock förekomma ymnigt äfven 
på de yttre kustöarne (57), visar, att de helt säkert där 
blifvit permanenta. Sannolikt ha de funnits här alltsedan 
istiden, ja, kanske har en del av dem under denna rent af 
öfvervintrat på nordvästkusten för att senare därifrån sprida 
sig öfver Skandinavien (91). 
Men denna omständighet, att fjällfloran genom föryngring 
in loco persisterar i det norska kustområdet, visar, att andra 
förhållanden än spridningsmöjligheterna måste spela in, ty i 
annat fall skulle äfven det svenska låglandet eller åtminstone 
dess norra del härbärgera fjällväxter. De måste nämligen 
under afsmältningstiden hafva funnits där, äfven om deras 
uppträdande blef kortvarigt på grund af den hastigt pågå- 
ende klimatförbättringen och skogens raska framträngande 
(se nedan sid. 58), hvarigenom fjällfloran fördrefs fran de 
stora låglandsvidderna. 
I det norska kustlandet har den däremot ej haft att 
kämpa med dylika svårigheter, emedan där säkerligen alltid 
funnits ett fritt skoglöst bälte längs kusten. Olikheten i 
fjällväxternas utbredning öster och väster om den skandina- 
viska höjdryggen beror alltså utom på de olikartade sprid- 
ningsmöjligheterna äfven på, att den kraftigare skogsfloran 
är mindre dominerande i väster än i öster. För att kunna 
tränga till botten i denna fråga måste vi alltså äfven söka 
komma på det klara med orsakerna till detta förhållande, 
och därmed äro vi inne på en annan grupp af faktorer, som 
enligt min mening kanske rent af ha större betydelse än 
många förut tillmätt dem, nämligen de klimatiska. 
Som jag nyss nämnt, hafva åtskilliga forskare redan 
förut satt de alpina formernas förekomst på norska kusten 
i samband med dennas klimatiska beskaffenhet. Men därvid 
har man enligt min mening begått tvenne fel. Man har 
nämligen i de allra flesta fall nöjt sig med att påpeka, att 
det norska kustklimatet är i hög grad »insulärt», och påstått, 
att det är denna omständighet, som gynnat fjällväxternas 
nedvandring till höglandet, utan att betänka, att ett klimat, 
vare sig »insulürt» eller »kontinentalt», är sammansatt af en 
hel mängd meteorologiska element, såsom vind-, temperatur-, 
nederbórds- och fuktighetsfórhállanden af olika slag, och att 
det ej alls ar sákert, att de hafva samma fysiologiska inver- 
kan pa vaxtlifvet eller de enskilda arterna. 
