6 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 10. n:o 16. 
Vidare har man endast helt sällan och da blott antyd- 
ningsvis satt fjallvaxternas morfologi och fysiologi i samband 
med deras fórekomst i det insulüra klimatet, under det att 
i stället ett resonemang i dylika frågor val bor utgå fran 
de morfologiska och fysiologiska egenskaperna, sürskildt nar 
det gäller en sådan ytterlighetsform af det terrestra vaxt- 
lifvet som fjällvegetationen. 
Det kan hàr alls icke blifva frága om att utreda hvilka 
alla de meteorologiska faktorer äro, som tillsammans gifva 
som resultat det norska kustklimatet. Jag skall blott i kort- 
het nämna de viktigaste af dem, och de äro: 1) Starka 
och ihållande vindar. 2) Jämförelsevis hög vinter- 
temperatur. 3) Jämförelsevis låg sommartemperatur. 
4) Stor luftfuktighet och nederbörd. 5) Långa som- 
rar. 6) Stor salthalt hos luften. 
Det ar tydligt, att alla dessa klimatelement ej hafva samma 
betydelse for fjallfloran. N:o 2 och n:o 5 kunna helt sákert 
utan vidare bortelimineras. Hvarken kustomradets hóga vin- 
tertemperatur eller dess långa somrar d. v. s. långa vegeta- 
tionsperiod kunna ju verka särskildt gynnsamt pa fjällväx- 
terna, som aro anpassade till stránga vintrar och korta som- 
rar. Däremot har säkert n:o 1, de starka och ihållande vin- 
darna, stor betydelse. 
Som jag fórut antydt, karakteriseras den yttre zonen af 
det norska laglandet, sürskildt den s. k. strandfladen genom 
nästan total frånvaro af skog. Orsaken härtill kan nog i 
nágon man vara en tidigare uthuggning af densamma. Men 
i mycket högre grad äro väststormarna skulden till detta 
förhållande. De utgöra ett ytterst effektivt hinder mot sko- 
gens framtrüngande och befordra äfven lätt, dar det förut 
finnes skog, uppkomsten af bara fläckar pa marken. Dessa 
tagas i besittning af de ljus och godt utrymme älskande 
fjällväxterna och blifva för dem en säker tillflyktsort, där 
de äro skyddade mot konkurrensen från den starkare skogs- 
floran. HEINTZE har också omnämnt detta (36, sid. 43). 
Men om också vindens förmåga att hindra skogens fram- 
trängande är stor, så beror dock tillvaron af det skoglösa 
bältet på ännu en faktor, nämligen att jordbetäckningen i 
dessa trakter äro ytterst ringa. Detta har sin grund i, att 
tack vare markens starka lutning storm och regn liksom också 
bränningen, då landet höjde sig ur hafvet, hafva sopat bort 
