JOHN FRODIN, FJALLVAXTER I BARRSKOGSREGIONEN. 13 
fil byggnad, som fórekomma i det norska kustlandet. Dit 
hóra nàmligen ocksà Draba hirta, Luzula arcuata, Antennaria 
alpina och Sedum villosum. 
Vi hafva nu sett, att det alpina klimatet är ett i fysio- 
logiskt afseende torrt klimat, och att den ifrágavarande grup- 
pen af fjällväxter också i stort sedt fått sin morfologiska 
prägel af detsamma. Vi skola nu undersöka, huru det norska 
kustklimatet är beskaffadt med afseende på fuktighetsförhäl- 
landena. 
För att underlätta jämförelsen mellan fuktighetsförhål- 
landena i det norska kustlandet, i fjállregionen och det Bott- 
niska làglandet har jag uppgjort nedanstáende tabell. Den 
omfattar atta stationer, fördelade i två grupper, af hvilka 
den ena består af stationerna Bodö, Stensele och Piteå, be- 
lägna i norra Skandinavien, och den andra af Kristiansund, 
Trondhjem, Dovre, Östersund och Hernösand i det mellersta. 
Stationerna i hvarje grupp ligga i det närmaste på samma 
breddgrad, och hvar och en af dem representerar ett i topo- 
grafiskt och klimatologiskt hänseende egenartadt område. Vi fa 
på detta sätt två så att säga klimatiska profiler genom Skan- 
dinavien. Den första sammansättes af stationerna 1) Bodö, 
liggande på hafvets nivå och i själfva hafsbandet. 2) Sten- 
sele, Höglandsstation, tyvärr dock liggande i barrskogs- 
regionen. Någon inom fjällregionen fanns ej att tillgå på 
denna breddgrad. 3) Piteå, Kuststation i Bottniska låg- 
landet. Den andra profilen grundar sig på fem stationer: 
1) Kristiansund, liggande på en kustö invid Atlanten. 
2) Trondhjem, vid den inre delen af en fjord, skild från 
hafvet genom en bergig halfö. 3) Dovre, högfjällsstation 
i den nedre delen af regio alpina. 4) Östersund, ungefär 
samma valör som Stensele. 5) Hernösand, kuststation i 
det Bottniska låglandet. Siffrorna uttrycka medelvärden för 
tolfårsperioden 1893—1904 och hafva uträknats efter de upp- 
gifter, som finnas publicerade i de med siffrorna (44, 53, 54) 
betecknade arbetena i min litteraturförteckning. De hänföra 
sig till juli månad, emedan denna ju är den ojämförligt vik- 
tigaste för fjällväxterna. Luftens fuktighetshalt är uttryckt 
såsom relativ luftfuktighet, d. v. s. siffrorna beteckna luftens 
halt af vattenånga i procent af mättningsmängden. 
