JOHN FRÓDIN, FJALLVAXTER I BARRSKOGSREGIONEN. 33 
temperatur i jämförelse med den höga i det bottniska lag- 
landet. 
Som jag redan nämnt, är Ranunculus hyperboreus ingen 
egentlig fjällväxt åtminstone i Skandinavien, ehuru uppgif- 
terna, om hvilken region den hufvudsakligen tillhór, aro 
ganska divergerande. De pà min karta upptagna lokalerna 
för densamma fran Jämtland, Härjedalen och Dalarne äro 
alla belägna nedanför regio alpinas gräns och de allra flesta 
tillhöra regio silvatica. BIRGER säger också om densamma i 
sin utmärkta förteckning öfver Härjedalens kärlväxter: »Ar- 
ten är icke känd från någon lokal öfver barrskogsgränsen». 
Egendomligt nog tyckes detta hafva undfallit SAMUELSSON, 
som i sin uppsats »Regionsförskjutningar inom Dalarne» om- 
nämner arten bland de fjällväxter, som hittills anträffats 
i nämnda landskaps barrskogsregion och uppräknar den bland 
en mängd andra i detta afseende anmärkningsvärda fynd. 
Han har därmed gjort sig skyldig till den sammanblandning 
af begreppen nordliga eller kalltempererade växter och fjäll- 
växter, som är ganska vanlig i vår botaniska litteratur. 
Uppenbarligen tillhör arten inom nämnda område just regio 
silvatica. 
Pa ungefär liknande sätt torde det förhålla sig med 
växtens vertikala utbredning i Lappland. BIRGER, som ju 
har framhållit dess karaktär af silvin växt i Härjedalen, an- 
ser den visserligen egendomligt nog för en alpin art i Lapp- 
land (14 sid. 62). Rätta förhållandet torde vara, att den 
endast sällan träffas inom fjällregionen därstädes, men i stäl- 
let ganska ofta inom björk- och barrskogsområdet. Redan 
WAHLENBERG är ju af denna åsikt, i det han säger: Ranuncu- 
lus hyperboreus: » Regio sylvatica et subsylvatica passim copiose». 
C. P. LzssrADIUS upptager den ej heller för fjällregionen (48), 
och H. G. SIMMONS har vid sin exceptionellt omsorgsfulla un- 
dersökning af floran och vegetationen i Kiruna förgäfves 
sökt den i den alpina regionen, medan han däremot rikligt 
träffat den pa lägre nivå (78, sid. 91). Däremot gar HEINTZE 
för långt i motsatt riktning, då han karakteriserar arten som 
en låglandsväxt med liknande »höjdstigning» som Ranunculus 
lapponicus, Stellaria crassifolia v. paludosa och Saxifraga Hir- 
culus (38, sid. 29). Dock är det möjligt, att nämnde förfat- 
tares uppgift beror på, att hans term låglandsväxt användes 
i samma betydelse som uttrycket silvin växt d. v. s. species 
Arkiv för botanik. Band 10. N:o 16. 3 
