50 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 10. w:o 16. 
några redan påpekat, absolut otänkbart. Det ar blott 
den höga och branta norska västkustens läge tätt 
invid en varm ocean, hvarifrån varma vattenmät- 
tade luftströmmar stryka in öfver landet och där- 
igenom tvingas att hastigt stiga och afgifva större 
delen af sin fuktighet, som kan konstituera en så 
exceptionellt fuktig klimattyp. Nu är det visserligen 
sant, att den postglaciala litorinasänkningen medförde att 
Östersjöns vatten blef saltare och varmare än nu för tiden. 
Dels på grund däraf, dels emedan hafvets areal växte på 
bekostnad af landets, förändrades Sveriges klimat i maritim 
riktning. Men denna förändring gjorde sig säkerligen hufvud- 
sakligast gällande i södra Sverige, ty intet skäl finnes att 
antaga, att nämnda nivåförändring äfven skulle ha träffat 
Norrland (41). Men därmed saknas också den viktigaste af de 
faktorer, som skulle framkallat ett mildare klimat äfven där- 
stádes, i det landets areal och medelhöjd bibehölls, ja, t. o. m. 
oafbrutet växte. Visserligen inströmmade otvifvelaktigt varmt 
vatten i Bottniska viken fran Östersjön, men denna omstän- 
dighet fick säkerligen mycket liten betydelse for det nord- 
svenska klimatet. Ty de instrómmande vattenmassorna voro 
salta och måste följaktligen hafva uppträdt som  botten- 
strómmar, under det ytvattnet, som ensamt har betydelse 
for områdets klimat, liksom ännu i dag åtminstone i de allra 
öfversta skikten utgjordes af det kalla smältvatten, som de 
då troligen ännu vattenrikare floderna om vårarna transpor- 
terade till hafvet. Litorinasänkningen fick alltså blott på 
sin höjd indirekt klimatisk betydelse för Norrland, 1 det 
att den i söder uppkomna förändringen af klimatet i mari- 
tim riktning i någon obetydlig mån kan ha återverkat på de 
meteorologiska förhållandena i Norrland. Den klimatfór- 
bättring af 2,5” högre medeltemperatur, som GUNNAR ÅN- 
DERSSON konstaterat för nämnda område (2) framkallades 
därför helt säkert icke af litorinasänkningen, utan sanno- 
likt af universellare orsaker, hvilket ju också framgår af, att 
nämnda klimatförbättring hade betydligt större omfattning 
än Östersjöområdet (12, 45, 6). Att ifrågavarande värme- 
stegring också skulle ha åtföljts af en ökning af luftfuktig- 
heten är hvad Norrland angår ytterst osannolikt, äfven om 
skäl finnas för ett sådant antagande beträffande södra Sve- 
rige. Detta gäller naturligtvis i ännu högre grad om den 
