JOHN FRÓDIN, FJALLVAXTER I BARRSKOGSREGIONEN. 51 
s. k. subatlantiska tiden, för hvars fuktigare klimat det ej 
finnes nagon fórklaringsgrund, ej ens fór sódra Sveriges 
vidkommande. Sa linge man ej blifvit fullständigt ense om 
att växellagringen i torfmossarna ej kan bero pa biologiska 
förhållanden, sa länge har man intet skäl att antaga, att 
Norrland i postglacial tid haft afsevürdt fuktigare klimat an 
nu. Vare därmed emellertid huru som helst, säkert är att 
Norrland aldrig i postglacial tid haft ett klimat, som i fuk- 
tighet kan jämföras med västra Norges. Och för så 
vidt det mot all sannolikhet under någon period varit i ringa 
mån fuktigare än nu, måste detta hafva haft en helt annan 
inverkan på fjällväxternas utbrednirg än hvad SERNANDER 
tyckes anse. 
Ty den atlantiska tidens klimat skulle ju först och främst 
ha utmärkt sig för högre temperatur än nutidens. Men där- 
med skulle ju också medelvärmen hafva stigit i den öfre delen 
af den nuvarande barrskogsregionen, där de alpina utposterna 
finnas: detta måste ju dels ha inverkat fysiologiskt skadligt 
på de alpina formerna, dels ha medfört, att skogsfloran er- 
höll ökad vitalitet och därmed större förmåga att hindra 
fjällväxternas framträngande. Visserligen har man ansett, att 
den samtidigt med värmen stegrade fuktigheten skulle hafva 
nedpressat trädgränsen. SERNANDER har nu emellertid er- 
känt att nämnda teori var förhastad (76, sid. 208). 
Öfver hufvud taget synes man mången gang hafva öfver- 
skattat fuktighetens direkta inverkan på skogen. Sa har 
man ju sökt förklara den sänkning hos trädgränsen från 
öster till väster, som kan konstateras i nästan hvarje högre 
dalgång och äfven framgår genom en jämförelse mellan de 
svenska och norska förhållandena, såsom beroende på det 
maritima klimatet och framför allt dettas fuktighet, som ju 
växer, ju längre åt väster man kommer. Jag är dock öfver- 
tygad om att det är en annan egenskap hos det mot väster allt 
mera framträdande hafsklimatet som lika mycket är orsaken 
till nyssnämnda företeelse, nämligen den 1 denna riktning 
på en och samma nivå alltmera sjunkande temperaturen. 
Den lägre sommartemperaturen kan nämligen ej alltid kom- 
penseras af den något längre vegetationsperioden, som kust- 
klimatet kan uppvisa. 
Men det atlantiska klimatet i Norrland hade ju enligt 
SERNANDER ännu en egenskap, som skulle hafva gjort det 
