NILS SYLVÉN, VEGETATIONEN I TORNE LAPPMARKS BJÖRKREGION. 7 



A yngre björkplantor kan man tydligen se uppkomsten 

 af den för fjällbjörken så karaktäristiska fler(-busk-)stammig- 

 heten. Här ser man nämligen ofta hufvudskottet afdödt, 

 dock ännu kvarsittande, ersatt af ur stambasknoppar utveck- 

 lade, ungefär likstarka sidoskott. Att äfven från nerböjda 

 stammar grenar kunna utväxa stamlikt, därpå såg jag ett 

 och annat enstaka exempel. En särskildt anmärkningsvärd 

 björkbuskform observerade jag å de strax NO om sjön Vassi- 

 jaure belägna, ej of van björkregionen nående lägre fjällområ- 

 dena. Här uppträdde fläckvis björken tätt snårbildande i 

 först några decimeter of van marken rikt buskgreniga, c:a 1 — 

 1,5 m. höga individ. 



De i björkregionen här ingående björkarna synas alla 

 tillhöra Betula oåorata Bechst., hvarvid dock härunder måste 

 sammanfattas en hel del former eller subspecies. 1 I Neumans 

 flora 2 sammanfattas de i björkregionen ingående Betala odo- 

 vata-formerna under namnet B. oåorata Bechst., subalpin a 

 (Larss., Läst.) 3 



Året 1903 syntes för björken vara ett synnerligen dåligt 

 frösättningsår. Den varma sommaren 1901 synes hafva haft 

 till följd en alldeles ovanligt riklig floralut veckling under den 

 därpå följande vegetationsperioden; men till följd af den där- 

 under rådande ogynnsamma väderleken hade ej fruktmognads- 

 arbetet medhunnits, utan de halfmognade frukthängena kvar- 

 sutto ännu allmänt. Eiter sommarens 1902 arbetsutmattning. 

 då sa godt som allt byggnadsmaterial togs i anspråk vid det 

 dock fåfänga fruktmognadsarbetet, syntes nu nära nog ute- 

 slutande ett vegetativt förstärkningsarbete hafva inträdt. A 

 blott enstaka björkar syntes några fa, mest $:liga blomställ- 

 ningar komma till utveckling; ej heller syntes dessa kunna 

 medhinna fruktmognad. 



Ungplantor af björk påträffade jag flerestädes, sä vid 

 Vassijaure, å Laktatjäkko, Nuolja o. s. v. Aldrig uppträdde 



1 Jfr A. Osw. Kihlman, 1. c. p. 161—163. 



2 Sveriges Flora utgifven af L. M. Neuman med biträde af Fr. Ahlfven- 

 gren. Lund 1901, p. 591. 



3 Bidrag till utredningen af de nordsvenska Betula odomfrt-formerna äro 

 lämnade af L. L. L^estadius: Species, subspecies, varietates et forniae. nec 

 non proles hvbridse. in Lapponia hucusque observatae. generis Betula?. Bot. not.. 

 Sthlni 1856. p. 103—111; och af L. M. Larsson: Öfversikt af de inom Skan- 

 dinavien hittills kända arter af släktet Betala. Forhandlinger ved de Skan- 

 dinaviske Naturforskeres Syvende mode i Christiania den 12—18 juli 1856. 

 Bot. Not.. Uppsala 1858. p. 145 — 156. 



