12 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 3. NIO 3. 



tiorelement. I Abiskodalen inträdde ofvan järnvägen ett af- 

 brott i mossbjörkskogen, i det själfva älfstrandsområdet var 

 typiskt ängsartadt, nedre flackare fjällsluttningarna i öfrigt 

 (såsom förut nämnts) till stor del lafbjörkskogsområden. — 

 Stora mossbjörkskogsområden förekommo äfven på sluttnin- 

 garna af Låktatjåkko, Vaddetjåkko o. s. v. 



Om hedsnår och egentliga hedar torde ej kunna blifva 

 tal inom det af mig undersökta området. 



Den andra af Nilsson uppställda ekologiska serien var 

 ängsserien. »Denna är utbildad på näringsrik, frisk jordmån 

 och utmärkes af ett vanligen artrikt växttäcke af örter och 

 gräs. Sönderdelningen af de döda växtresterna är mera full- 

 ständig, och humuslagret utgöres vanligen af mull. Vanligen 

 är denna serie utvecklad på kalkrik jordman, h vilket visser- 

 ligen till en del beror på, att kalken är ett nödvändigt nä- 

 ringsämne, men hufvudsakligen torde stå i samband med den 

 gynnsamma inverkan kalken utöfvar på näringsomsättningen 

 i marken i sin helhet. Till den hastiga och fullständiga sön- 

 derdelningen af växtresterna bidrager äfven i väsentlig man 

 det rika djurlifvet i marken, i synnerhet regnmaskarna». 1 



Inom ängsserien kunna inom björkregionen urskiljas 



ängs björkskog* t r , 



ängsvidesnår och 



ängar. 



Fjällsluttningarna närmast invid öfre Torne träsk äro 

 till stor del klädda af de för björkregionen i våra fjälltrakter 

 sa karaktäristiska än gsbj ork sko garna. Så särskildt kalkom- 

 radena kring Björklidens järnvägsstation, i Abiskodalen. 

 Jeprijokk (Snuoratjåkkos SO-sluttning), Nuoravagge o. s. v. 



Ängsbjörkskogarna kunna efter de i dem ingående fält- 

 skiktens olika beskaffenhet lämpligen uppdelas i 



örtbjörkskogar och 



ört-gräsbjörkskogar. 



Ortbjörkskogen utmärkes genom sin stora rikedom på 

 yppiga, högväxta, i täta bestånd växande örter. I skildringar 

 af vegetationen i våra fjälltrakter plägar också örtbjörk- 

 skogarnas vegetation högeligen prisas för sin »märkvärdiga 

 frodighet» 2 eller för »beståndens täthet» och »de enskilda indi- 



1 Alb. Nilsson: 1. c. p. 132. 



' 2 R. F. Fristedt: Anteckningar öfver en resa i Torneå Lappmark, på 

 Kungl. Vetenskaps-Akademiens bekostnad företagen under sommaren år 1852. 

 Bihang till den Botaniska årsberättelsen för år 1850. Sthlm 1853, p. 16—17. 



