18 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 3. NIO 4. 



Betydelsen af vegetationsperiodens längd för vattenväxterna. 



Sjöarna i östligaste Norr- 

 botten 



Sjöarna i nordvästra Lapp- 

 land 



Sjöarna i Stockholmstrakten 



Muonio älf 



Fyrisån 



Islossning. 



Isläggning. 



Antal dagar 

 mellan is- 

 lossning ock 

 isläggning. 



1 juni 



10 juni 



25 april 



26 maj 



11 april 



10-20 okt. 



10—20 nov. 

 20 nov. 



20 okt 



21 nov. 



132-142 



153—163 



209 

 147 

 224 



Ofvanstående tabell 1 visar, att skillnaden mellan antal 

 dagar öppet vatten för sjöarna inom det behandlade området 

 och Stockholmstrakten är 67 — 77 dagar. De rinnande vattnen 

 visa något af vikande förhållanden, då i dem i allmänhet is- 

 lossningen sker något tidigare och isläggningen något senare. 

 Skillnaden i antal dagar öppet vatten mellan Muonio älf 

 och Fyrisån är 77 dagar. Då isläggningen i östra Norr- 

 land sker vid 0° C, visa västra Lapplands fjälltrakter den 

 egendomligheten, 2 att isläggningen sker först ungefär sam- 

 tidigt med att Stockholmstraktens sjöar isläggas och vid en 

 lufttemperatur af — 8° C. Vegetationsperioden blir där- 

 igenom afsevärdt förlängd, och detta förklarar en del vatten- 

 växters förekomst på västliga lokaler i Lappland, där man 

 med kännedom om klimatet i öfrigt knappast skulle vänta 

 dem. 



Att vegetationsperiodens förkortning här norr ut med 2 

 — 2 1 J2 månad skall ha afgörande betydelse för vattenväxt- 

 floran är själfklart. Dagen är ju visserligen mycket längre 

 här än i Stockholmstrakten, men detta utjämnas sannolikt i 

 betydlig grad genom den kortare vegetationsperioden. Säkert 

 är, att vanskligheterna för blomning och frösättning äro myc- 

 ket stora. 



Inom området förekomma 23 arter och hybrider, hvilka 

 kunna räknas till egentliga vattenväxter. 



1 I kufvudsak uppgjord efter H. E. Hamberg, Sveriges klimat i Sveriges 

 rike. Sthlm 1902. 

 - Hamberg 1. c. 



