S. BIRGEB, VEGETATIONEN 0. FL0RAX I ARKTISKA XORRBOTTEX. To 



Endast väl torkadt iiiuseimaterial har dessvärre i all- 

 mänhet statt till mitt förfogande, men själf klart är, att de 

 växters frön, som sjunka sedan de fått själftorka sa mycket 

 de kunna, ute i naturen ännu mindre hälla sig flytande. 



Af dessa fa experiment framgår redan hur stor betydelse 

 det äger, om hela fröet med ens vätes, eller om det far simma 

 på själfva ytan. 



Gentian a nivalis. Fröna vätas med svårighet, redan efter 

 5 minuter börja några frön att sjunka, de flyta dock i all- 

 mänhet en timme, några få längre tid. 



Pedicularis lapponica. Fröna vätas med svårighet, sjunka 

 därpå genast. 



Visearia alpina. Vätas relativt lätt. sjunka omedelbart 

 därefter. 



Gerast him alpin /un (färska frön). Tätas lätt, sjunka 

 strax. 



Saxifraga strila ris. Fröna flyta äfven om de i sin helhet 

 Avätas, efter 10 minuter hade dock 12 frön af 100 sjunkit, och 

 efter 3 timmar hade alla sjunkit. 



Mhodiola rosea. Fröna flyta, om de försiktigt läggas pa 

 vattnet, efter 3 minuter hade 5 sjunkit, efter 30 minuter 13, 

 och pa mindre än 3 timmar hade alla 50 sjunkit. 



Sibbaldia proeumbens. Fröna vätas ej af vattnet, flyta 

 länge, äfven sedan de sjunkit till bottnen kunna de lätt, om 

 de upptagas och läggas på ytan, fås att flyta. 



Astra ga t us alpinas. Vätas lätt, sjunka därpå genast. 



Jun ens trifidus. Vätas med svårighet, men sjunka sedan 

 genast. 



Redan af dessa få experiment synes, att möjligheten för 

 en del af de alpina arternas frön att direkt med vattnet 

 forslas längre tid och som en följd däraf äfven längre af- 

 stånd ej är sa stor, som man ofta ser i litteraturen upp- 

 gifvas. Normax 1 t. ex. anser, att bland andra Viola hi flora. 

 Visen ria alpina och Astra ga lus alpinus skulle med lätthet 

 spridas pa älfvattnet. 



Förhållanden, som motverka den direkta spridningen ge- 

 nom vattnet, därigenom att fröna vätas, äro: dimman i fjällen, 

 som ofta är nog för att väta dem, regnet, som naturligtvis 

 gör det i ännu högre grad, och de större eller mindre hvirf- 



1 Norges arktiske flora, 1. c. 



