78 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 3. NIO 4. 



transport i de stora älfvarna sällan vara högre än 5 km. I 

 timmen, vanligen afsevärdt mindre. Förbises må ej heller, 

 att fröna endast undantagsvis torde föras öfver de ofta stora 

 sjoliknande lugnvatten, till hvilka älfvama här och hvar 

 vidgas. 



Allt som allt torde man kunna säga, att det fordras flyt- 

 förmåga — påpekadt är, att en mängd frön antagligen föras 

 ned infrusna — under en relativt lång tid och en relativt 

 stor ström hastighet öfver en lång sträcka, om en frötransport 

 skall kunna ske frän fjällen till laglandet. 



Läggas härtill de vanskligheter, som möta den groende 

 plantan under form af konkurrens med förutbefintliga arter 

 och kanske ogynnsamma fysiska förhållanden, är det lätt att 

 förstå, hurusom den otvifvelaktiga transporten af frö frän 

 fjälltrakterna ej kommer att spela den roll för vegetationens 

 sammansättning, som man kunde vara böjd att antaga. 



Arctostophylos alpinas och Juniperus communis ß nanus 1 

 förekomst inom området kan otvifvelaktigt stå i samband 

 med spridning genom fåglar. Bägge förekomma endast på 

 så godt som samma lokal, en högt belägen skogstrakt inom 

 allmänningen vid Parkaj oki, där från fjällen kommande fåglar 

 kunna anses rasta. Hesselman 2 har ock funnit frukterna af 

 Arctostophylos alpina i ventrikeln af Lagopus mutus. På de 

 snöfria högre delarna af Städjan iakttog jag ( 12 /* 1900), huru 

 såväl knoppar som bär af denna växt sönderhackades och för- 

 tärdes af ripor. Holmboe 3 har i ventrikeln af lafskrika (Pc- 

 risorceus infaustus) funnit kottebär af en, och efter Collet an- 

 gifver han, att bären förtäras älven af Tetrao tetrix och La- 

 gopus fctiici-alhus. Serxander har äfven funnit sådana i 

 kräfvan af Tetrao tetrix. Sernander 4 anser arten äfven spri- 



1 O. Rob. Fries nppgifver (Om trakten mellan Torne och Kalix älfvars 

 nedre lopp i växtgeografiskt hänseende. Bot. Not. 1858, sid. 164) efter Bjökn- 

 stböm Juniperus ß nana för holmar i Haparanda skärgård, men här torde 

 man endast ha att göra med den biologiskt lika skärgårdsformen. Jmf. K. 

 Bohlist, Ett exempel på ömsesidig vikariering mellan en fjäll- och en kust- 

 form. Bot. Not. 1900, sid. 170. 



2 H. Hesselman. Några iakttagelser öfver växternas spridning. Bot. 

 Not. 1897, sid. 104. 



3 J. Holmboe, Notizen über die endozoische Samenverbreitnng der Vögel. 

 Nyt Masrazin f. Naturvidensk. Kristiania 1900. B. 38, sid. 307 och 311. 



4 R. Serxaxber, Len Skand. veget. spridningsbiologi, sid. 230. 



