P. G. E. THEORIN, KÄNNEDOMEN OM VÄXTTRICHOMERNA. 3 



nytta ändå må finnas hos dem och sålunda gruppens alla 

 former därutinnan vara lika; 



B) af ekologisk orsak eller för att de modifierade tri- 

 chomerna hos ägande växtarter må vara till större eller 

 annan nytta, än de äro hos gruppens öfriga medlemmar. 

 För bättre öfversikts skull förer jag arterna, hvilkas tri- 

 choiner behandlas i denna uppsats, till olika afdelningar. 

 l:o skall jag beskrifva trichomer samt liknande växt bild- 

 ningar hos några buskars knoppar och därpå genomgå de 

 arter, hvilkas trichomer företrädesvis 2:o) äro täckande, 0:0) 

 bilda en lucker beklädnad, 4:o) kunna kallas glandier och 

 5:o) äro sträfhetsalstrande. 



I. Trichomer och liknande växtbildningar hos några 



buskars knoppar. 



Härstädes finnas hos flertalet arter hufvudsakligen gland- 

 ier, som tjänstgöra såsom kolleterer eller kanske oftare så- 

 som kataplatterer och hafva sin plats på de knoppens delar, 

 som ej omedelbart äro i beröring med kall luft. Däremot 

 finnas täckande hår på de knoppdelar, som direkt utsättas 

 för stark kyla. Således se vi här upprepadt, livad som i 

 »Bidrag» berättades om trichomerna i knopparne hos Empetrum 

 nigrum och Spirea sorbifolia. Dock var hos dessa båda arter 

 sammanhanget mellan de båda sorternas trichomer tydligare, 

 eller de täckande håren kunde i allmänhet lätt skönjas vara 

 formförändringar af glandierna. Hos de knoppar, som nu 

 skola omtalas, är det stundom mindre tydligt, att de befint- 

 liga håren äro förvandlade glandier. 



Bibes alpinum L. Den svällande knoppens fjäll äro vid 

 ytan korta och därinnanför längre men alla tunna och något 

 hinnlika. Hela kanten till de yttersta fjällen är besatt med 

 jämnbredt afsmalnande, föga tjockväggiga, luftförande och 

 encelliga hår, intill 0,06 mm. långa. Håren sitta vanligen på 

 den släta kanten men någon gång på toppen af små flikar. 

 Ett och annat hittas innanför brädden. Upptill på de inre 

 fjällens kant finnas likadana hår, som dock kunna bli 0,os 

 mm. långa. Xedre delen af samma kant är glest besatt med 

 rundade eller omvändt äggrunda glandier, som äro samman- 

 satta af många korta celler med nästan klart innehåll. x 



1 Till formen likna de glandierna hos Ribes sanguineum, se fig. 33 i 

 Johannes Hanstein, IJeber die Organe der Harz- und Schleim-Absonderung 

 in den >Laubknospen>, Bot. Zeit. lSfi.^. 



