6 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 3. NIO 5. 



Lonicera coemdea L. De till ytan stötande, tjocka och 

 bruna knoppfjällen äro trichomfria. Innanför dessa finnas 

 grönaktiga och tunna fjäll, som upptill ha i kanten korta 

 kägelformade och tämligen tjockväggiga hår men nedåt, med 

 inblandning af ett eller annat hår, alldeles sådana glandier, 

 som afbildats i fig. 74 och 75 i »Laubknospen». Äldre inne- 

 slutna knoppdelar hysa ock likadana glandier. som äro fullt 

 så mycket utvecklade som fjällens. Ofta ser man i glandelns 

 toppcellers yttre väggar begynnelsen till de af Haustein om- 

 talade kaviteterna. Här och hvar hittar man på inneslutna 

 knoppdelar tunnväggiga hår, som äro betydligt längre än 

 fjällens. Pa mycket späda knoppdelar finnas blott encelliga 

 glandier. Vid sidan om dem kunna finnas unga hår, som 

 upptill äro något bredare. Dessa båda ungdomar ha nog 

 tidigare haft än mer samma utseende (I. A. a). 



Lonicera symphoricarpus Mchn. Knoppfjällens öfre ändar 

 äro försedda med korta, något oregelbundna och tjockväggiga 

 hår. På de inneslutna bladens kanter finnas glandier med 

 inblandade hår. Dessa, som kunna bli 0,25 mm. långa, af- 

 smalna långsamt till en trubbig spets, äro tunnväggiga och 

 ha innehåll. Glandlerna (fig. 6) bestå af en kort, encellig 

 fot och utgöras själfva af 2, 4 eller nere i en krets stående 

 celler, som bilda en ofvanifråu något tillplattad, rundad 

 kropp, och således äro mycket olika glandierna hos förra 

 arten. Glandeln omgifves af en vid hinna eller, såsom det 

 kan tyckas, af ett tjockt oljeonihölje. Ej sällan befinnes 

 detta vara söndergånget, så att en grop uppstått på glandelns 

 öfre sida. 



Lonicera tat urica L. Medan de yttre knoppfjällen äro 

 trichomfria, ha de inre i sin öfre del korta och tämligen 

 tjockväggiga hår men nedåt sidorna dessutom små, mer eller 

 mindre förstörda glandier. Det yttersta, inneslutna bladet 

 har sin kant besatt med friska, små glandier, som äro runda, 

 1— 2 — 4-celliga med cellerna i en krets och hvila på ett kort, 

 encelligt eller någon gång 2-celligt skaft. Bland dessa glandier 

 finnas några tunnväggiga har, som för öfrigt likna fjällharen. 

 Yngre blads kanter ha spädare glandier men jämförelsevis 

 långa hår. Alla bladytor hysa glandier, lika kantens, samt 

 ett eller annat har. 



Viburnum Lanterna L. Hos denna art äro håren predo- 

 minerande. De öfverhölja ytterst tätt späda växtdelar och 



