P. G. E. THEORIN, KÄNNEDOMEN OM VÄXTTRICHOMERNA. 9 



0,s mm. långa och däröfver sauit bestå af ända till 11 celler 

 i en rad med synbart innehåll och medelmåttigt tjocka väggar. 

 Den öfversta cellen är tillspetsad. Denna tillika med nägon 

 eller några af de närmaste äro hvardera något längre än 

 hvar och en bland de nedre men ej på långt när så mycket 

 längre än dessa som motsvarande hos A. salicifolius (»Bidrag», 

 pag. 154). Ofverallt på stjälken och bladen finns en annan 

 sorts täckande hår (fig. 47), en modifikation af de förra, be- 

 stående däri att hårets nedersta 6 — 1<) celler, som äro lika 

 långa och lika breda samt försedda med synbart innehall, 

 bilda ett skaft till den öfversta, som, lika lång som hela 

 foten, är luftförande och något liknar en pisksnärt (Iaktta- 

 gelser», pi. I, fig. 8 och 9), ehuru den från den jämförelsevis 

 breda basen långsamt afsmalnar mot den öfre, tillspetsade 

 änden. Som dessa pisksnärtliknande hår blott förekomma 

 spridda, kunna de ej täcka bättre än de vanliga håren, hvadan 

 deras tillvaro är oförklarlig (I. A. d). Hos den form af arten, 

 där strålblommorna äro mycket långa, finnas långt nedåt 

 stjälken strödda blad, som alldeles likna de yttre holkfjällen. 

 Dessa blad äro liksom de gröna holkfjällen sträfva i kanten. 

 Detta blifva de, emedan små emergenser med stora celler, 

 hvilkas yttre väggar äro ganska tjocka, till rätt stor mängd 

 utgå frän kanten. På toppen af dessa låga, nedtill breda 

 dynor sitta hår, som vanligen likna men äro längre än de 

 kägelformade stjälkhåren, ehuru de stundom kunna vara pisk- 

 snärthår (I. B). Håren äro merendels vissna. Fåtaliga glandier 

 finnas ofverallt på växten. De bestå af 4 celler i en rad, 

 bland hvilka de 2 öfre äro betvdlifft vidare och tillsammans 

 med den 3:e innesluta ett rödgult, grynigt innehåll (I. A. a). 

 Silene dichotoma Ehrh, Stjälkens hår bestå af ända till 

 12 celler i en rad, som äro tämligen lika breda. De nedre 

 cellerna, som äro kortare, ha en bredd af 0,048 mm., och de 

 mellersta, som äro längre, af 0,o34 mm., medan den öfversta, 

 som har samma längd som de senare, vid basen har samma 

 bredd som dessa för att sedan hopdragas till en trubbig spets. 

 Hela håret är blott 1 mm. långt. Hårets nedre celler äro 

 ganska tjockväggiga, medan de öfre ha tunnare väggar, 

 stundom så tunna, att de bli skrumpna. Alla celler ha på 

 ytan ganska stora, rundade knottror. Vid basen ha de öfre 

 bladen i kanten långa hår med ända till 20 celler i rad, som 

 alla äro mycket tunnväggiga och lätt skrumpna (I. A. a), i 



