16 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 3. NIO 5. 



pä långa skaft. Glandierna äro långa ocli utdraget ovala, 

 stundom bredare, stundom smalare, men alltid bredare än 

 skaftet intill dem. Glandierna äro ljusgula och bestå af 

 många celler dels bredvid dels ofvan hvarandra. De likna 

 Hieracium-glandlerna men äro mycket längre (jfr »Organes», 

 fig. 185). * Skaften, som frän en vidare bas afsmalna mot 

 glandeln, bestå af flere cellrader, och deras celler hysa synner- 

 ligast i skaftets nedre del ett upplöst, svart ämne. På stjälken, 

 mest i närheten af holkarna, finnas genomskinliga hår af en 

 cellrad. 2 De nedre cellerna äro korta men de öfre tämligen 

 långa och ofta dels själfva krökta, dels ställda i vinkel mot 

 hvarandra, så att de få en liten likhet med de vinkelböjda 

 håren hos Hypocheeris maculata (jfr »formförändringar» III, 

 fig. 15 och 16). 



Kubus odoratus L. Alla trichombesatta växtdelar ha 

 glandier. Dessa ha än ett längre, än ett kortare skaft, som 

 upptill är smalare och består af färre, men nedtill är bredare 

 och består af flere rader långa, i ändarna tvära celler. Aldrig 

 är det dock så bredt här, att det ej gärna kan vara en öfver- 

 hudsbildning. Själfva glandeln är omvändt vigglik eller 

 vidgar sie oafbrutet från skaftet, där den är lika bred som 

 detta, mot toppen, där den är tvärhuggen. Glandelns öfre, 

 afstympade ände är dubbelt och mer än dubbelt bredare än 

 dess nedre och något bredare, än hvad skaftet är nedtill. 

 Glandeln är sammansatt af en stor mängd små, rundade celler 

 och är röd. En tjock, sammanhängande, ljusgul och oljig 

 massa omger i synnerhet glandelns smalare och skaftets öfre 

 del. Jämför med dessa glandier de på R. Hofmeisteri be- 

 fintliga glandierna hos »Beiträge, 3 , pag. 10 och 11. Öfverallt 

 finnas smala, jämnbreda och encelliga hår utan tillstymmelse 

 till cellrum utom vid basen eller med en smal cellrumsstrimma 

 ett stycke upp i håret. 



Antirrhinum majus L. Redogörelsen för glandierna på 

 de vegetativa organen och för trichomerna på blomkronans 

 utsida och bräm är i »Pflanzenhaare 4 . pag. 591 och 592, rik- 

 tig, h varför jag kan förbigå dessa. Däremot kan det vara 

 ett och annat att anmärka på framställningen därstädes af 

 de frömjölssamlande trichomerna på insidan af kronans nedre 



1 J. B. Martinet. »Organes» de secretion des végétaux, 1871. 

 - De närma sig de böljande hären. 



3 O. ÜHLWOBM, »Beiträge» zur Entwickelungsgesehichte der Trichome, 1873. 



4 A Weiss, I >ie »Pflanzenhaare », Berlin, 1867. 



