24 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 3. N:0 o. 



ning och böra heta seabritier och ha smalare basdel samt 

 mer böjd fri del. således påminnande om fig. 2 i »trichomerna». 

 På strå och blad unnas spridda hår, som kunna bli 0,33 mm. 

 i vanlig riktning. De äro vid basen utvidgade men därefter 

 tämligen starkt hopdragna för att sedan afsmalna småningom 

 till en lång, smal spets. Håren ha tämligen tjocka väggar r 

 och deras cellrum upphör en bit ( x :>) från öfre änden. Invid 

 småaxens fäste äro sådana hår talrika. Afven rinnas de i 

 mängd på nedersta slidan (f. villosum). Synnerligast där 

 men äfven någon gång annorstädes kunna de vara korta, af 

 0,i mm.:s längd och mindre (fig. 30). De kallas då bäst borst- 

 lika seabritier och påminna om sådana på strået hos Xardus- 

 stricta till och med, däri att deras utvidgade basdel intager 

 en sned ställning bland hudcellerna 0>trichomerna», fig. 5). 



Hierochloa odorata (L.) f. firma Xyl. Bladkanten hyser 

 glest sittande småtaggar, som likna fig. 26 1 men ha sin 

 öfre kontur något utåtböjd och sin hvasst tillspetsade fria 

 del vettande rakt framåt. Småtaggen var O.os mm. i vanlig- 

 riktning med 0,oi mm. lång fri del. Denna är väggfylld, men 

 för öfrigt äro cellväggarna ej tjocka. Öfre skärmfjällets 

 kanter äro besatta med jämnbredt afsmalnande hår, som 

 kunna bli 0,5 mm. långa och ha föga tjocka väggar. På 

 fjällets utsida finnas uppåtriktade smätaggar (sedda of van i 

 fig. 23). Dessa äro i allmänhet ej mer än 0,i mm. långa men 

 ofta kortare och ha tjocka väggar. De äro tydligen reduce- 

 rade och till småtaggar förvandlade har (I. A. a). 



Carex Oederi (Ehrh.). Småtaggar längs bladkanten äro 

 af bildade i fig. 26. De göra bladkanten föga -straf \ dels där- 

 för att deras hvassa spetsar vetta så mycket framåt (a) och 

 ligga så tätt inpå närmaste, framför varande utväxt (a 1 ), 

 dels emedan de äro trubbiga i änden (c), och dels emedan de 

 alldeles öfvertäckas af närmaste, nedanför varande smatagg. 

 såsom b af a. Den senare var 0,13 mm. i vanlig riktning. 

 Småtaggarna på ryggnerven ha allmänt kortare basdel och 

 mer utstående spets. Yttre väggarna äro hos alla småtaggar 

 blott medelmåttigt förtjockade. 



Carex panicea L. Småtaggarna, som sitta glest på hyls- 

 bladens kanter, likna fig. 38 men ha längre basdel. och deras 

 något tilltrubbade fria del. som utgör mer än hälften af deras 

 utsträckning i vanlig riktning, vetter mycket mer utåt. Deras 



1 Jfr III. A ä sr hemåt. 



