10 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 3. NIO 14. 



skriptet med den af Chr. Molbech 1826 utgifna Henrik Harpe- 

 strengs Danske Lcegebog efter ett Köpenhamns-manuskript, som 

 angifves vara att »henfore med störste Riinelighed .... i det 

 mindste til Begyndeisen af det 14:de Aarhundrede», så finner 

 man väl en i det stora hela tydlig öfverensstämmelse, men ock 

 hvarken få eller obetydliga afvikelser. För att ej fästa sig 

 vid den stora olikheten med hänsyn till de särskilda styckenas 

 ordningsföljd, kan man ej undgå att lägga märke till att 



1) en del i det ena manuskriptet förekommande växter saknas 

 i det andra, som däremot äger några i det förra felande; 



2) att liknande är förhållandet med de dansk-svenska namnen; 



3) att en del namn, ehuru af samma ursprung, i de båda 

 manuskripten äga ej oväsentligt olika form. l Det synes ej 

 otroligt, att vi för Stockholms-manuskriptet hafva att tacka 

 en svensk afskrifvare, som väl, hvad växtnamnen beträffar, 

 följt ett danskt sådant, då sagda namn voro lika i Sverige och 

 Danmark, men tillåtit sig ändringar och tillägg, då så ej 

 varit förhallandet. 



På grund häraf har jag ej tvekat att anse det ifrågavarande 

 manuskriptet kunna betecknas såsom svenskt, åtminstone med 

 lika god rätt som t. ex. n:r 2 i G. E. Klemmings Lake- och 

 Orteböcker frän Sven ges medeltid. Särskildt gäller detta om 

 det i Bot an. Ut fl. II aftryckta registret, 2 hvilket i flera hän- 

 seenden företer en af gjord likhet med det, som af slutar n:r 6 

 bland ofvannämnda lake- och örteböcker, och som af Klemming 

 erkännes vara skrifvet på »Svenska eller Svensk-Danska». 



Innan vi öfvergå till förteckningen på våra medeltida 

 växtnamn, tillkommer det mig att fullgöra en kär plikt ge- 

 nom att frambära uppriktiga tacksägelser till Professor K. F. 



1 Så t. ex. finnes i det af Molbech tyckta manuskriptet raphanum 

 (pipcerroot). genciana (skcersote), kaal (caulis romana), lupinus o. s. v., som 

 saknas i Stockholms- K. 48; detta åter äger humla?, solyrt, caparis, som sak- 

 nas i det förra. På samma sätt med namn: i Molbech-manuskriptet katta? ost, 

 hundebcer, ostriz, mesterrod, akcendl m. fl.; i K. 48 broennceyrt, mintce, 

 röthlök, kry easy rt o. s. v. Såsom exempel på olika ordformer i de bägge 

 manuskripten kunna nämnas abrot (ambrot), diktarn (dyttan), zeodar (sidyuer), 

 kanel (canicel) m. m. — Tilläggas må, att i K. 48 gjorts, antagligen af 

 svensk hand, en del senare tillägg, såsom ackeley, auryn, comelleblome, gule- 

 lilie, hcestmynte, oxentunge m. fl. 



2 Något sådant register finnes ej i det af Molbech utgifna manuskrip- 

 tet. — Jämförelse med originalet har visat, att följande rättelser å Botan. 

 Utfl. II s. T29— 130 böra göras: feniksel, sinitp, brekanne rod, scetherise, si- 

 dywer, bartra/n, dictum, hcestmynte, hwitcetighse, comelleblome, rampnus, 

 J?ubea, warocus. Följande tillägg böra där ock göras: liqiviricia likrizoe, 

 borago boras (yngre stil), calamentum mintse celler ncepta. 



