10 



ARKIV FÖR BOTANIK. BAXD 3. NK) 15. 



(11. & P.) Müll. Arg., M. tvistis Müll. Arg.. Thiéleodoxa lan- 

 ceolata Cham, och arter af släktet Alibertia]. Det kan också 

 inträffa, att inflorescensen förkrymper eller att äfven utan 

 terminal inflorescensbildning hufvudaxeln öfverflyglas eller 

 un der try ekes. Dichotomi kan äfven uppkomma därigenom, 

 att gren utbildas endast i det ena bladvecket och att denna 

 håller jämna steg med hufvudaxeln 1 [t. ex. hos Rudgea an- 

 gustifolia Müll. Arg., B. myrsinifolia Benth. och B. parqui- 

 nioides (Cham.) Müll. Arg.]. 



I synnerhet på snedt uppåtriktade eller nästan horison- 

 tella grenar, stannar den ena (vanligen den öfre) skottgrenen 



tidigt i utvecklingen eller 

 slår helt och hållet fel, sa 

 att vackra sympodier upp- 

 komma, 2 som här och där 

 uppbära resterna af inflo- 

 rescenser (t. ex. hos arter 

 af släktet Alibertia). 



Ett särdeles belysande 

 exempel på gaffelgrenade 

 årsskott lemnar Alibertia 

 verrucosa Spenc. Moore 

 (fig. 4), en kring Civyabå 

 mångenstädes förekom- 

 mande trädlik buske. Ars- 

 skottet är vid basen för- 

 sedt med ett par lågblad, 

 af hvilka endast de inter - 

 petiolära stiplerna äro ut- 

 bildade och som en slida 

 omge dess nedre del. Det 



Fig. 4. Alibertia verrucosa Sp Moore därpå följande internodiet 

 Förgrenadt skott a. Blad kvarsittande från .. i , j ■% /... f 



föregående vegetationsperiod. ar langt, l ae törsta as- 



similerande bladens axiller 

 utvecklas genast grenar, som öfverfiygla hufvudaxeln. Det 

 tredje internodiet är kortare än det andra; i dess spets finns 

 ptt par assimilerande blad, och mellan dessa en knopp, som 



1 LiknaDde förhållande är af J. Schmidt påvisadt, livad beträffar So7i- 

 ncratia alba (Bidr. til Knndsk. om Skuddene, p. 77 — 79). 



- Jfr den af J. Schmidt skildrade Bruquiera qymnorrhiza i Auf. arb., 

 p. 30). 



