4 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 9. N:0 1. 



Hypochceris maculata L., Plantago media L., Veronica Chamcedrys 

 L., Prunella vulgaris L., Pimpinella Saxifraga L., Viola mirabilis 

 L., V. canina L., F. rupestris Schm. jämte dess hybrid med före- 

 gående, Lathyrus pratensis L., Orobus vernus L., Vida silvaticaJj., 

 V. cracca L., Trifolium medium (L.) Huds., Anemone hepatica 

 L., Gymnadenia conopsea (L.) R. JBr., Listera ovata (L.) R. 

 Br., Carex digitala L., C ornithopoda Willd., ylvewa pubescens 

 (Huds.) Jessen. I kanten af samma äng iakttogos bland 

 Sphagnumtufvor beståndsdelar af en helt annan flora med 

 Saussurea alpina (L.) DC, Carex alpina Liljebl., Cystopteris 

 montana Bernh. 



I klimatiskt afseende kan en jämförelse mellan Siljans- 

 trakten och dalgångarna vid Ljungan och Indalsälfven i 

 mellersta eller nedre delen af Medelpad väl vara på sin 

 plats. Juli-isotermen för -f 15° C. och januari-isotermen för 

 — 7° C. gå genom båda dessa trakter. Medelpad ligger nästan 

 helt och hållet mellan juli-isotermerna för + 15° och + 14°. 

 Men vintertemperaturen är mer olika, i det att januari-iso- 

 termen för — 5° passerar förbi dess östligaste del, under det 

 att den västligaste har 5 grader lägre temperatur. Att Hiera- 

 ciumfloran i provinsens västra del så märkbart afviker från 

 östra delens, bero nog ej så mycket på den lägre vinter- 

 temperaturen ini landet som på den därstädes större diffe- 

 rensen mellan natt- och dagtemperaturen under sommaren. 

 Enligt min erfarenhet från flera provinser äro Hieracierna 

 mycket ömtåliga för nattfroster, i det korgskaften och stjälkens 

 öfre del lätt förfrysa, bli slakt hängande och därefter torka. 

 Visserligen repareras skadan delvis genom uppkomsten af 

 bistjälkar från bladrosetten, men utsikten för andra genera- 

 tionens blommor att sätta frukt är i följd af slätter och bet- 

 ning betydligt reducerad. Efter de kalla nätterna i början 

 af juli 1906 var Hieracium-vegetationen i Stöde ganska illa 

 medfaren. 



Det återstår att meddela förklaring öfver några vid be- 

 skrifningarna och redogörelse för utbredningen använda för- 

 kortningar. Landskapsbeteckningen öfverensstämmer (med 

 ett undantag) med den, som användes i Lunds botaniska 

 förenings katalog; således Bh., Bl., Dir., Dsl., Gstr., Gtl., 

 Hjd., Hl., His., Jmt., Lpm., Mpd., Nb., Nrk. (Närke), Sk., 



