30 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 9. N:0 1. 



scenti-viridibns — obscurascentibus ± brevibus densis — crebris 

 obtectae, in dorso obsure virescente floccis leviter adspersse 

 v. fere efloccosae, marginibus vitta alba lata floccorum ornatae, 

 apice dense comosse, exteriores prseterea pilis brevibus solariis 

 — raris saepe obsitse, superiores vulgo omnino epilosae. Cala- 

 thium luteum mediocre v. sat latum. Ligulae apice leviter 

 ciliatae. Stylus obscurus. 



Stjälk medelhög, lifligt grön, nedtill med strödda hår, 

 vid midten blott något stjärnhårig, upptill tätare stjärnhårig, 

 tämligen rikt glandelhårig, stundom med inblandade enstaka, 

 ganska korta hår. Blad starkt lökgröna, undertill m. e. m. 

 grågröna, ofvantill vanligen nästan glatta, i öfrigt med me- 

 delmåttig beklädnad. Rosettblad på långa, åtminstone ned- 

 till purpurfärgade skaft, mot basen ofta veckade eller vågiga ; 

 de yttre rundadt hjärtlika till mer äggrunda, trubbigt tan- 

 dade, de öfriga m. e. m. triangulärt äggrunda till aflånga, 

 groft tandade af deltaformiga, något glesa m. e. m. hvassa 

 tänder, vid basen pillikt hjärtlika eller stundom mer afrun- 

 dade; åtminstone de inre kort spetsiga. Stjälkblad långskaf- 

 tadt, långt spetsigt, glest men hvasst tandadt, vid basen 

 kort vigglikt, stundom något pillikt; ofta dock smalt och 

 föga utveckladt. Korgställning tämligen smal; akladium kort. 

 Korgskaft något tjocka, grönaktiga eller gråaktiga af ludd, 

 klädda af ganska täta, korta, i början vanligen gulknappiga, 

 sedan mörknande glandier. Holkar långa, intill 13,5 eller 14 

 mm., starkt brokiga af fjällens i synnerhet upptill breda, 

 hvita luddränder och yfviga spetstofsar, i öfrigt klädda af 

 täta, korta eller litet längre, m. e. m. gulknappiga glandier 

 samt på ytterholkfjällen ofta af något korta, hvitspetsade hår. 

 Långfjäll triangulära spetsiga, men ej sylspetsade, af mörkt 

 grönaktig, mot kanterna och upptill något ljusare grundfärg. 

 Kalatier medelstora till tämligen stora, inre liguler i spetsen 

 glest och tämligen kort cilierade. Stift mörkt. 



Skild från H. lacerifolium Almqu. genom mer hjärtlik 

 eller pillik bladbas, i allmänhet kortare bladtänder, mörkt 

 stift m. m.; från H. trianguläre Almqu. lättast genom den 

 långa holken och de föga spetsiga bladen. 



Förekomst : sails, i Stöde och Borgsjö. — Dessutom känd 

 fr. His. 



