34 ARKTV FÖR BOTANIK. BAND 9. N:0 1. 



mörkgröna utan benägenhet att violettfärgas, vanligen med 

 medeltät beklädnad. Rosettblad trubbiga eller det innersta 

 bredspetsadt, ofta med största bredden förlagd ofvan midten; 

 de yttre m. e. m. aflångt omvändt äggrunda, nästan hel- 

 bräddade, de öfriga ovalt till smalare aflånga, grundt och 

 trubbigt tandade samt på den nedlöpande basen (och stun- 

 dom på själfva bladskaftet) försedda med några mer klolika 

 tänder. Stjälkblad långt utdraget, lansettlikt eller smalare, 

 grundt tandadt eller småtandadt. Korgställning något gles 

 med långa, nästan raka grenar och medellångt akladium. 

 Korgskaft gråluddiga, m. e. m. tätt besatta med medellånga 

 eller tämligen långa, spensliga glandier. Holkar smala, om- 

 kring 5 X 12 mm., med smalt äggrund pip och afsmalnande 

 bas, svartgröna eller ofvan midten mer grönaktiga, svagt 

 brokiga af smala luddränder, som på nästan alla fjällen sträcka 

 sig från basen till spetstofsen, i öfrigt klädda af täta, medel- 

 långa glandier. Holkfjäll smala, de yttre något triangulära, 

 långfjällen mer jämnbreda, olika höga, småningom öfver- 

 gående i en smal, ehuru ej särdeles hvass spets, alla klädda 

 af täta, medellånga, något späda glandier samt i kanterna 

 försedda med en smal, ej skarpt markerad, gråaktig ludd- 

 rand, på ryggarna med ganska glesa stjärnhår, i spetsen 

 småhåriga. Kalatier tämligen små, mörkgula. Liguler i spetsen 

 glatta. Stift mörkt. 



Bladen likna dem hos H. Collinderi, men äro större och 

 ha kortare, trubbigare tänder; holkarna hos bägge öfverens- 

 stämma också i mycket, men den nu beskrif na har mer ludd- 

 fattig holkbas samt mer tydliga luddstrimmor på långfjällens 

 öfre del. Skild från H. obtextum Dahlst. i synnerhet genom 

 mörka, trubbtandade blad och smalfjälliga, blott svagt bro- 

 kiga holkar. 



Förekomst: Sällsynt, men funnen på skuggiga platser 

 både i Indalsälfvens och Ljungans dalgångar. 



En vid Julåsen i Borgsjö förekommande form hänför jag 

 till föregående såsom varietet: 



var. julasense n. 



A praecedente sequentibus notis diversum. Folia rosula- 

 ria magis ovaliter nec obovate oblonga, dentibus magis acutis 



