KARL JOHANSSON, MEDELPADS HIERACIA VULGA'I A. 43 



Den bäst utpräglade formen är tämligen lätt igenkänd 

 på de jämna, svagt tandade bladen, de smala, jämnbreda, 

 trubbiga holkfjällen, som äro kantade af smala luddstrimmor. 

 Men i fjälltrakterna växa om hvarandra många hophörande 

 former med större, än mörkt brungröna, än mer gråaktiga 

 holkar och än smala, än bredare fjäll. Äfven bladen växla 

 med hänsyn till längd och bredd samt tändernas längd. 



En hithörando smalbladig form från björk- och lafregionerna på Ren- 

 fjället och vid Storlien i Jämtland är 



/. canonigrum K. Joh. 



foliis rosulariis interioribus oblongis — lanceolatis. ramis et pedicellis sat 

 crassis, involucris sat sequaliter cano-nigrescentibus, pil is obscuris vel 

 glandulis abortivis inter glandulas involucri immixtis a forma primaria 

 diversum. 



En täml. robust, men ej högväxt form, som hufvudsakligen utmärker 

 sig genom jämnt gråsvarta holkar, hos hvilka en del glandelhår sakna 

 tydliga knappar eller ersättas af mörka hår. Stiftet är nästan gult. — 

 Utdelad i Dahlst. Herb. Hier- Scand. IX: 48. 



40. H. stilbocephalum K. Joh. 



,-a Hier. fr. Medelp. p. 22. — Dahlst. I 



Förekomst: flerst. kring Ljungans nedre lopp. 



K. Joh. Nya Hier. fr. Medelp. p. 22. — Dahlst. Herb. Hier. Scand. 

 XX: 75. 



41. H. puricolor K. Joh. 



K. Joh. Nya Hier. fr. Medelp. p. 21. 



Förekomst: sails, och täml. spars. — Närbesläktade for- 

 mer äro funna i Attmar och Stöde (E. Collinder och C. A. 

 Nordlander). 



42. H. prsetenerum Almqu. 



H. silvaticum L. subsp. 11 var. 3 AlMQtr. Stud. p. XX; H. *praete- 

 nerum Almqu. i Dahlst. Bidr. II p. löS. — Dahlst. Hier. exs. II: 39,40; 

 Dahlst. Herb. Hier. Scand. I: 74, IV: 22 etc; Xorrl. Hier. exs. V: 92, 

 93, VII: 79, 80, IX: 72. 



Förekomst: här och där; vanligen spars. — Utom områ- 

 det: norra Sm. samt från Srm., Nrk., Vsm. och norra Vrm. 

 genom alla provinser upp till T. Lpm.; Finland; Ösel (enl. 

 Dahlst.); Norge (enl. Omang). Utbredningen öfvervägande 

 östlig och nordlig. 



